Дунаєвський Ісак Осипович
Іса́к (Ку́ни) О́сипович Дунає́вський (Іцхак-Бер бен Бецалель-Йосеф Дунаєвський[4]) (нар. 18 (30) січня 1900, Лохвиця, Полтавська губернія, Російська імперія (нині Полтавська область, Україна) — 25 липня 1955, Москва, РРФСР, СРСР) — радянський композитор українського єврейського походження. Народний артист РРФСР (1955).
Дунаєвський Ісак Осипович | |
---|---|
рос. Исаак Дунаевский | |
![]() | |
Основна інформація | |
Дата народження | 18 (30) січня 1900 |
Місце народження | Лохвиця, Полтавська губернія, Російська імперія |
Дата смерті | 25 липня 1955[1][2][3] (55 років) |
Місце смерті | Москва, СРСР |
Причина смерті | інфаркт міокарда |
Поховання | Новодівичий цвинтар[3] |
Громадянство | Російська імперія і СРСР |
Національність | єврей |
Професії | композитор, диригент, кінокомпозитор, музичний педагог |
Освіта | Харківське музичне училище імені Бориса Лятошинського і Харківський національний університет мистецтв імені Івана Котляревського |
Жанри | пісня і оперета |
Членство | Спілка композиторів СРСР |
Нагороди | |
Діти | Дунаєвський Максим Ісаакович |
![]() ![]() |
Біографія
ред.Син заможного службовця-єврея Цалі Дунаєвського. У 1918 році після закінчення гімназії, одночасно з навчанням у консерваторії, вступив до Харківського університету на юридичний факультет, бо вважав, що музикант повинен бути всебічно освіченою людиною. В університеті він навчався близько двох років і, лише після його реорганізації у 1920, остаточно вирішив пов'язати своє життя з музикою. Закінчив Харківську консерваторію (1919) за класом скрипки І. Ю. Ахрона; композицією займався в С. С. Богатирьова. Працював композитором і диригентом у харківських драматичних театрах. З 1924 жив у Москві, де керував музичною частиною Театру сатири.
Дунаєвський — один із творців радянської оперети, автор 12 творів у цьому жанрі. Серед його робіт — «Наречені» (рос. «Женихи») (пост. 1927), «Золота долина» (пост. 1937), що запам'ятала образи радянської молоді, і ін. Не відкидаючи традицій неовіденської оперети (Імре Кальман, Франц Легар), Дунаєвський прокладав нові шляхи, тісно зв'язавши оперету з радянською масовою піснею й народною творчістю. Композитор увів у свої твори великі ансамблі, розгорнуті фінали, оркестрові епізоди. В опереті «Вільний вітер» (рос. «Вольный ветер») (пост. 1947) Дунаєвський уперше в цьому жанрі відобразив тему боротьби за мир. Серед найкращих оперет Дунаєвського також «Син клоуна» (пост. 1950), «Біла акація» (пост. 1955).
Найяскравіше виявився талант Дунаєвського у музиці до фільмів: «Веселі хлоп'ята» (1934), «Три товариші» (1935), «Воротар» (1936), «Цирк» (1936; Сталінська премія, 1941), «Діти капітана Гранта» (1936), «Волга-Волга» (1938; Сталінська премія, 1941), «Світлий шлях» (1940), «Весна» (1947), «Кубанські козаки» (1950; Сталінська премія, 1951). Композитор став одним із творців радянської музичної кінокомедії, зробивши музику одним з головних компонентів драматургії фільму.
Найважливіший етап в історії радянської пісенної творчості — пісні Дунаєвського. Вони сповнені оптимізму й віри в життя. Його «Пісня про Батьківщину» (з фільму «Цирк»; текст В. І. Лебедєв-Кумачу) стала позивними Центрального радіо.
Стиль Дунаєвського склався на основі міської пісенної й інструментальної побутової музики, а також тісно пов'язаний з оперетою й джазом. Композитор створив новий тип масової пісні. Це пісні-марші: («Марш весёлых ребят», «Песня о Каховке», «Спортивный марш», «Песня о весёлом ветре», «Марш энтузиастов»), характерною рисою яких є динаміка пружних ритмів, загальний мажорний колорит. Стилістично близькі до них пісні «Дороги-дороги», «Дорожная песня». Ліричні пісні Дунаєвського в ряді випадків споріднені з жанром лірико-побутового романсу (пісні з фільмів «Воротар», «Шукачі щастя», «Волга-Волга» й ін.). Пісня «Летите, голуби» у ліричній формі виразила прагнення людей перепинити шлях загарбницьким війнам. Дунаєвському належать пісні-вальси («Вечер вальса», «Школьный вальс», «Молчание», «Не забывай»), пісня «„Эх, хорошо в стране советской жить!“». Він також автор балетів і музики до драматичних спектаклів.
Творчість Дунаєвського вплинула на багатьох радянських композиторів. Дунаєвський — депутат Верховної Ради РРФСР 1-го скликання. Нагороджений 2 орденами, а також медалями. Помер 25 липня 1955 року в 11-й годині ранку від спазму серця.
Список творів
ред.
Оперетиред.
Балетиред.
Музика до виставред.Написав музику до 30 спектаклів:
Фільмографіяред.
|
|
Пісніред.Ісаак Дунаевский є автором музики більш як 100 пісень:
|
Пам'ять
ред.Див. також
ред.- 4306 Дунаєвський — астероїд, названий на честь композитора.
- Зіновій Дунаєвський
Примітки
ред.- ↑ Proleksis enciklopedija, Opća i nacionalna enciklopedija — 2009.
- ↑ The Fine Art Archive — 2003.
- ↑ а б Find a Grave — 1996.
- ↑ Минчёнок Д. А. Дунаевский: Красный Моцарт / Послесловие Е. И. Дунаевского. — М.: Молодая гвардия, 2006. — С. 7. — 374 с. — (Жизнь замечательных людей: Сер. биогр.; Вып. 1023). — 5000 экз.
Джерела та література
ред.- Віталій Абліцов «Галактика „Україна“. Українська діаспора: видатні постаті» — К.: КИТ, 2007. — 436 с.
- Герасимова Г. П. Дунаєвський Ісак Осипович [Архівовано 25 червня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2004. — Т. 2 : Г — Д. — С. 495. — ISBN 966-00-0405-2.
- Дунаєвський Ісак Осипович // Митці України : Енциклопедичний довідник / упоряд. : М. Г. Лабінський, В. С. Мурза ; за ред. А. В. Кудрицького. — К. : «Українська енциклопедія» ім. М. П. Бажана, 1992. — С. 230—231. — ISBN 5-88500-042-5. [Архівовано з першоджерела 12 вересня 2022.]
- Дунаєвський Ісак Осипович // Мистецтво України : Біографічний довідник / упоряд.: А. В. Кудрицький, М. Г. Лабінський ; за ред. А. В. Кудрицького. — К. : «Українська енциклопедія» ім. М. П. Бажана, 1997. — С. 226. — ISBN 5-88500-071-9.
- Муха А. І. Дунаєвський Ісак Йосипович [Архівовано 30 червня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія сучасної України / ред. кол.: І. М. Дзюба [та ін.] ; НАН України, НТШ. — К. : Інститут енциклопедичних досліджень НАН України, 2008. — Т. 8 : Дл — Дя. — 716 с. — ISBN 978-966-02-4458-0.
- Чернов А. И. О. Дунаевский. — М., 1961.
- Всемирный биографический энциклопедический словарь. — М., 1998. — С. 258. (рос.)
- Кино: Энциклопедический словарь. — М., 1987. — С. 133—134. (рос.)
- Знаменитые евреи: Краткие биографии. — М., 1997. — С. 199—201. (рос.)
- Музыка: Большой энциклопедический словарь. — М., 1998. — С. 186. (рос.)
- Раззаков Ф. Досье на звезд. 1934—1961. — М., 1998. — С. ЗЗ—42. (рос.)
- Раззаков Ф. Популярная энциклопедия звезд. — М., 2000. — С. 194—199. (рос.)
Посилання
ред.- Дунаєвський Ісаак Йосипович // Українська музична енциклопедія. Т. 1: [А – Д] / Гол. редкол. Г. Скрипник. — Київ : ІМФЕ НАНУ, 2006. — С. 673.
- Меморіальний сайт І. О. Дунаєвського [Архівовано 10 вересня 2007 у Wayback Machine.] (рос.)
- Дунаєвський Ісаак Осипович [Архівовано 21 лютого 2008 у Wayback Machine.] у Великій радянській енциклопедії (рос.)
- http://www.kino-teatr.ru/kino/composer/sov/27465/works/ [Архівовано 14 листопада 2017 у Wayback Machine.]
- Шульженко Клавдія Іванівна