Дзвінкий губно-зубний фрикативний
Дзвінкий губно-зубний фрикативний — приголосний звук, що існує в деяких мовах. У Міжнародному фонетичному алфавіті записується як ⟨v⟩.
Дзвінкий губно-зубний фрикативний | |
---|---|
v | |
Номер МФА | 129 |
Кодування | |
HTML (десяткове) | v |
Юнікод (hex) | U+0076 |
X-SAMPA | v |
Кіршенбаум | v |
Брайль[en] | ![]() |
Назва
ред.- Дзвінкий губно-зубний фрикатив
- Дзвінкий губно-зубний фрикативний
- Дзвінкий лабіо-дентальний фрикатив (англ. voiced labiodental fricative)
- Дзвінкий лабіо-дентальний фрикативний
Властивості
ред.Властивості «дзвінкого губно-зубного фрикативного»:
- Тип фонації — дзвінка, тобто голосові зв'язки вібрують від час вимови.
- Спосіб творення — фрикативний, тобто один артикулятор наближається до іншого, утворюючи вузьку щілину, що спричиняє турбулентність.
- Місце творення — губно-зубне, тобто він артикулюється нижньою губою проти верхніх зубів.
- Це ротовий приголосний, тобто повітря виходить крізь рот.
- Це центральний приголосний, тобто повітря проходить над центральною частиною язика, а не по боках.
- Механізм передачі повітря — егресивний легеневий, тобто під час артикуляції повітря виштовхується крізь голосовий тракт з легенів, а не з гортані, чи з рота.
Приклади
ред.Мова | Слово | МФА | Значення | Примітки |
---|---|---|---|---|
абхазька | европа | [evˈropʼa] | Європа | Див. абхазька фонетика |
албанська | valixhe | [vaˈlidʒɛ] | випадок | |
англійська | valve | [væɫv] | клапан | Див. англійська фонетика |
бурська | wees | [veə̯s] | бути | Див. бурська фонетика |
болгарська | вода | [vɔda] | вода | Див. болгарська фонетика |
валійська | fi | [vi] | я | |
в'єтнамська[1] | và | [vaː˨˩] | і | Див. в'єтнамська фонетика |
гебрейська | גב' | [ɡav] | назад | Див. гебрейська фонетика |
гінді[2] | व्रत | [vrət̪] | швидкий | Див. фонетика гінді |
голландська[3] | wraak | [vraːk] | помста | Алофон /ʋ/ перед /r/. Див. голландська фонетика |
грецька | βερνίκι | [ve̞rˈnici] | varnish | Див. грецька фонетика |
грузинська[4] | ვიწრო | [ˈvitsʼɾo] | вузький | |
данська[5] | véd | [ve̝ːˀð̠˕ˠ] | know(s) | Див. данська фонетика |
еве[6] | evlo | [évló] | він злий | |
ірландська | bhaile | [vaːlə] | дім | Див. ірландська фонетика |
іспанська[7] | afgano | [ävˈɣ̞äno̞] | афганець | Алофон /f/ перед дзвінкими. Див. іспанська фонетика |
італійська[8] | avare | [aˈvare] | бідно | Див. італійська фонетика |
кабардинська | вагъуэ | [vaːʁʷa] | зірка | |
македонська | вода | [vɔda] | вода | Див. македонська фонетика |
німецька | Wächter | [ˈvɛçtɐ] | вартовий | Див. німецька фонетика |
норвезька[9] | venn | [vɛ̝nː] | друг | Алофон /ʋ/. Див. норвезька фонетика |
польська[10] | wór | [vur] | сумка | Див. польська фонетика |
португальська[11] | vila | [ˈvilɐ] | місто | Див. португальська фонетика |
російська[12] | волосы | [ˈvʷo̞ɫ̪əs̪ɨ̞] | волосся | Див. російська фонетика |
румунська | val | [val] | хвиля | Див. румунська фонетика |
сербська[13] | гроф би | [ɡrô̞v bi] | граф би | Алофон /f/ перед дзвінкими[13]. Див. сербська фонетика |
словацька | voda | [voda] | water | |
турецька | cetvel | [dʒetvæl] | правитель | Алофон /ʋ/ після дзвінких. Див. турецька фонетика |
угорська | veszély | [vɛseːj] | небезпека | Див. угорська фонетика |
французька[14] | valve | [valv] | клапан | Див. французька фонетика |
чеченська | ваша | [vaʃa] | брат | |
чеська | voda | [voda] | water | Див. чеська фонетика |
шведська | vägg | [ˈvɛɡː] | стіна | Див. шведська фонетика |
Примітки
ред.- ↑ Thompson (1959:458–461)
- ↑ Janet Pierrehumbert, Rami Nair, Volume Editor: Bernard Laks (1996), Implications of Hindi Prosodic Structure (Current Trends in Phonology: Models and Methods) (PDF), European Studies Research Institute, University of Salford Press, 1996, ISBN 978-1-901471-02-1, архів оригіналу (PDF) за 13 березня 2012, процитовано 20 травня 2016
- ↑ Gussenhoven (1992:45)
- ↑ Shosted & Chikovani (2006:255)
- ↑ Basbøll (2005:62)
- ↑ Ladefoged (2005:156)
- ↑ http://www.uclm.es/profesorado/nmoreno/compren/material/2006apuntes_fonetica.pdf [Архівовано 7 березня 2012 у Wayback Machine.]; http://plaza.ufl.edu/lmassery/Consonantes%20oclusivasreviewlaurie.doc [Архівовано 4 березня 2016 у Wayback Machine.]
- ↑ Rogers & d'Arcangeli (2004:117)
- ↑ Kristoffersen (2000:74)
- ↑ Jassem (2003:103)
- ↑ Cruz-Ferreira (1995:91)
- ↑ Padgett (2003:42)
- ↑ а б Landau et al. (1999:67)
- ↑ Fougeron & Smith (1993:73)
Джерела
ред.- Árnason, Kristján (2011). The Phonology of Icelandic and Faroese. Oxford University Press. ISBN 0199229317.
- Basbøll, Hans (2005), The Phonology of Danish, ISBN 0-203-97876-5
- Carbonell, Joan F.; Llisterri, Joaquim (1992), Catalan, Journal of the International Phonetic Association, 22 (1–2): 53—56, doi:10.1017/S0025100300004618
- Cruz-Ferreira, Madalena (1995), European Portuguese, Journal of the International Phonetic Association, 25 (2): 90—94, doi:10.1017/S0025100300005223
- Dum-Tragut, Jasmine (2009), Armenian: Modern Eastern Armenian, Amsterdam: John Benjamins Publishing Company
- Fougeron, Cecile; Smith, Caroline L. (1993), French, Journal of the International Phonetic Association, 23 (2): 73—76, doi:10.1017/S0025100300004874
- Gussenhoven, Carlos (1992), Dutch, Journal of the International Phonetic Association, 22 (2): 45—47, doi:10.1017/S002510030000459X
- Jassem, Wiktor (2003), Polish, Journal of the International Phonetic Association, 33 (1): 103—107, doi:10.1017/S0025100303001191
- Kristoffersen, Gjert (2000), The Phonology of Norwegian, Oxford University Press, ISBN 978-0-19-823765-5
- Ladefoged, Peter (2005), Vowels and Consonants (вид. Second), Blackwell
- Landau, Ernestina; Lončarić, Mijo; Horga, Damir; Škarić, Ivo (1999), Croatian, Handbook of the International Phonetic Association: A guide to the use of the International Phonetic Alphabet, Cambridge: Cambridge University Press, с. 66—69, ISBN 0-521-65236-7
- Padgett, Jaye (2003), Contrast and Post-Velar Fronting in Russian, Natural Language & Linguistic Theory, 21 (1): 39—87, doi:10.1023/A:1021879906505
- Rogers, Derek; d'Arcangeli, Luciana (2004), Italian, Journal of the International Phonetic Association, 34 (1): 117—121, doi:10.1017/S0025100304001628
- Shosted, Ryan K.; Chikovani, Vakhtang (2006), Standard Georgian, Journal of the International Phonetic Association, 36 (2): 255—264, doi:10.1017/S0025100306002659
- Skaug, Ingebjørg (2003), Norsk språklydlære med øvelser (вид. 3rd), Oslo: Cappelen Akademisk Forlag AS, ISBN 82-456-0178-0
- Strandskogen, Åse-Berit (1979), Norsk fonetikk for utlendinger, Oslo: Gyldendal, ISBN 82-05-10107-8
- Thompson, Laurence (1959), Saigon phonemics, Language, 35 (3): 454—476, doi:10.2307/411232, JSTOR 411232
- Vanvik, Arne (1979), Norsk fonetikk, Oslo: Universitetet i Oslo, ISBN 82-990584-0-6
- Watson, Janet (2002), The Phonology and Morphology of Arabic, New York: Oxford University Press
- Wheeler, Max W. (2005), The Phonology Of Catalan, Oxford: Oxford University Press, ISBN 0-19-925814-7