Історіографія Берестейського миру
Центральне місце Берест-Литовського договору як для «східної політики» Німеччини, так і для історії Радянської Росії призвело до того, що друга мирна угода Великої війни розглядалася у значній кількості мемуарів та історичних праць[1]: так, до 1990 тільки на території СРСР про Берестейський мир було опубліковано щонайменше 44 монографії, 33 брошури та 129 статей[2], а робота історика Йодайта[1], опублікована в 1961 році, містила перелік зі 135 робіт — переважно німецькою мовою[3].
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5d/%D0%98%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D0%B8%D1%8F_%D0%91%D1%80%D0%B5%D1%81%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D0%BC%D0%B8%D1%80%D0%B0_v3.jpg/250px-%D0%98%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D0%B8%D1%8F_%D0%91%D1%80%D0%B5%D1%81%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D0%BC%D0%B8%D1%80%D0%B0_v3.jpg)
Історіографія
ред.Центральне місце Берест-Литовського договору як для всієї Німецької «східної політики» (див. Ostpolitik), так і для історії Радянської Росії, призвело до того, що кожна мемуарна робота, що охоплює період 1918 року, обговорювала тему миру. Як наслідок, історик Клаус Йодайт ще в 1961 році пропонував обмежитися розглядом думок лише безпосередніх учасників переговорів та авторів подальших досліджень[1].
Радянська історіографія
ред.До 1990 року тільки на території СРСР про Берестейський мир було опубліковано принаймні 44 монографії, 33 брошури та 129 статей[2]. Олена Каплуновська виділяла три етапи в радянській, вельми «партійній і канонізованій»[4], історіографії Берестейського миру та внутрішньопартійної дискусії про нього[5] — історіографії, що являла собою «змінний калейдоскоп історіографічних уявлень»[6], у рамках яких фактичні дані про хід переговорів інтерпретувалися з усе нових ідеологічних і революційно-теоретичних позицій[1].
Джерела. 1918 — початок 30-х років
ред.Стенографічний звіт VII з'їзду РКП(б) був опублікований із затримкою у п'ять років — у зв'язку з «надзвичайним характером» прийнятих на ньому рішень[7]. Аналогічно, протоколи засідань ЦК «берестейського періоду» були вперше опубліковані в журналі «Пролетарська революція» лише в 1928 році[8], після чого вийшли окремим виданням[9]. До цього дослідники мали можливість використовувати низку опублікованих дипломатичних документів та матеріали з періодичного друку[10][11][12] — насамперед, газети «Правда». Дипломатичні матеріали були опубліковані і в німецькому перекладі, що зробило їх важливим джерелом для німецької історіографії[1]. Також до 1930 року були опубліковані мемуари та спогади низки учасників подій у Бересті[13][14][15][16][17][18], що практично завершило формування бази російськомовних джерел на тему[19][20]. У 1968 був випущений перший том збірника документів «Радянсько-німецькі відносини»[21], у який увійшли багато першоджерел, що висвітлюють процес дипломатичної взаємодії РРФСР та Німеччини в період переговорів[22].
Дослідницька література, що виходила з 1918 по 1927 рік, була нечисленна і, будучи написана під враженням від недавніх подій, як правило, емоційно забарвлена. Першими внесок у розробку проблема зробили радянські дипломати, у роботах яких робився акцент на зовнішньополітичну складову договору[23][24][25][26]: вони ж першими сформулювали тезу про розрахунок на підтримку західноєвропейського пролетаріату. У той самий період ставлення партії лівих есерів[27] до укладання миру позначилося вже у самій назві брошури члена ПЛСР Георгія Земледельця[28] «Берестейський мир несе смерть Росії, рабство і злидні трудящим»[22][29]; аналогічні позиції займали й автори-білоемігранти[30][31]. Література з історії комуністичної партії в період дискусії про Берестейський мир з'явилася пізніше: окремі роботи — на початку 20-х років[32][33][34][35], а основна маса — вже у другій їх половині[36][37][38][39]. Зокрема, невелика праця Павловича[40], опублікована вже в 1918 році, використовувалася для пропаганди ленінської позиції серед населення радянської Росії[22]. Причому в роботах, опублікованих після поразки Троцького у боротьбі влади, позиція наркому починає трактуватися як «однозначно ворожа»[41][1] — йому починає приписуватися як невиконання інструкції партії та уряду, так і готовність пожертвувати радянської владою в Росії[42]; спробою колишнього наркома відповісти на звинувачення стала його автобіографія «Моє життя»[1]. Ще більш ідеологізовані роботи стали виходити з друку на початку 1930-х років[43][44][45]: у них «ворожою» стала і позиція Бухаріна[46], яка раніше — ґрунтуючись на думці Леніна — трактувалася як розбіжність у поглядах із тактичних питань[47].
Одним із перших історіографів проблеми Берестя можна вважати і самого Леніна: у п'ятому виданні його зібрання творів налічувалося загалом 119 робіт та усних виступів, у яких піднімається проблема Берестейського миру; із них 29 робіт і виступів присвячені аналізу становища всередині РКП(б), а безпосередньо під час дискусії Леніним було написано одинадцять статей; багато робіт було перекладено німецькою[1]. Крім того, через шість років після підписання Берестейського мирного договору, збірка промов Леніна з роз'ясненням змісту його позиції була опублікована в Харкові[48] і тоді ж була випущена брошура[49], до якої крім ленінських промов і статей входила і частина про роль Леніна в укладанні миру. Окрім того, напередодні початку Німецько-радянської війни, подібне видання з'явилось в Іжевську[50]: Полторак припускав, що підставою до його видання стало прагнення провести паралель між подіями 1918 року та міжнародною ситуацією, що склалася напередодні укладання пакту Молотова — Ріббентропа[22][51].
Початок 30-х — середина 50-х років
ред.На думку Каплуновської в радянських роботах про Берестейський мир, опублікованих у 1930-1950-х роках помітно «посилюється вплив культу особистості І. В. Сталіна», що призвело до «найглибшого спотворення історичної істини», що почалося в 1931 році — після листа Сталіна в журнал «Пролетарська революція»[52]: «головною метою [істориків] був доказ підривної, антирадянської діяльності супротивників мирного перепочинку». У нечисленній літературі[53][54][55][56][57] даного періоду простежується як загальна спрямованість на викриття ворогів у керівництві партії, так і створення образу Сталіна як послідовного захисника політики Леніна[58]: а сама ж тема переважно «відзначалася в науковій і політичній літературі скоромовкою, одним і тим же штампом, що не ставив під сумнів правильність ленінської позиції і того, що І. В. Сталін та його найближчі соратники поділяли позицію В. І. Леніна»[22].
Кульмінації сталіністська концепція внутрішньопартійної дискусії про Берестейський мир досягла в «Короткому курсі історії ВКП(б)»: викладена в «канонізованій»[59] книзі схема відтворювалася в радянській історіографії аж до другої половини 1950-х. Дискусія подавалася читачам як боротьба з єдиним антипартійним угрупуванням «зрадників», що включало Троцького та Бухаріна; вплив «лівих» комуністів у партії значно зменшувався. Крім того, ідея «мирного співіснування» з Заходом з'являлася в арсеналі більшовиків вже в 1918 році. Також «звеличувалася» роль Сталіна у виробленні берестейської тактики, незважаючи на те, що його «Твори» містили лише кілька сторінок з цього питання[60] [61][62].
Середина 50-х — 1991 рік
ред.Для радянської історіографії з середини 50-х до кінця 80-х років було характерне накопичення значної кількості досліджень з історії як самого Берестейського миру, так і про внутрішньопартійну дискусію навколо нього, що включали серед іншого і роботи зі становища в регіональних партійних організаціях, що змінили уявлення про незначність впливу «лівих» комуністів у місцевих партійних організаціях[63][64][65] у момент вирішення питання про війну та мир. Після смерті Сталіна відбулася також і відмова[66][67][68] від принципу «двох вождів» революції[69]. Зокрема в цей період — у 1954 році — була випущена книга Івана Коблякова[70], яка активно використовувалася і німецькими авторами[1].
Після 1953 року в радянській історіографії знову виявилася точка зору на берестейську партійну дискусію як на теоретичну суперечку однодумців[71][72]: що, однак, не знайшло значної підтримки в літературі, яка виходила на території СРСР[73][74][75][76][77] — перевага залишилася за дослідженнями, що характеризували Троцького та Бухаріна як «прихованих ворогів Радянської влади». При цьому тільки в 1963 Олександр Чубар'ян у своїй брошурі «Берестейський мир»[78] дав більш розгорнуту характеристику процесу підписання самого договору і описав його наслідки: з того моменту в СРСР було прийнято вважати, що історія Берестейського миру в принципі вичерпана. У самій книзі приділялася значну увагу курсу Антанти (і США) і не заперечувалося, що запропонована в лютому 1918 допомога Антанти була відкинута Леніним; Чубар'ян також підкреслював ленінське розуміння тимчасового характеру берестейської угоди, але не домовляв про додаткову угоду від 27 серпня 1918[4]. На думку Каплунівської, із завершенням періоду «відлиги» — з 1970-х до початку 1980-х років — у радянській історіографії Берестя[79][80][81] знову почали «чітко простежуватися неосталіністичні тенденції»[82][22].
Наприкінці 1980-х років у СРСР з'явилися низка робіт[83][84][85], автори яких намагалися по-новому поглянути на зміст дискусії про Берестейський мир, долаючи усталені на той момент стереотипи. Зокрема, Гнат Горєлов у біографії Бухаріна[86] намагався зрозуміти мотиви дій радянського лідера під час дискусії, наголошуючи надію Бухаріна на майбутню світову революцію та його бажання протиставити «союзу імперіалістів» міжнародний революційний фронт. Одночасно Віталій Старцев переглядав ставлення до гасла Троцького «ні миру, ні війни»[87], не відмовляючи даної позиції в логіці — на його думку, маневр Троцького зазнав краху через перебільшення наркомом революційних настроїв у Німеччині — а Олександр Панцов вперше в пізній радянській історіографії зазначав, що в поглядах Леніна та Троцького були й спільні моменти[88]. Початок перегляду питання про ставлення більшовиків до світової революції було покладене у статті Валерія Журавльова «Рубікон Берестя»[89], у якій автор намагався показати прихильність до цієї ідеї не тільки «лівих» комуністів, а й Леніна[90]: «Уявлення більшовиків про неминучість світової революції зіткнулися з жорстокою реальністю — міццю австро-німецького імперіалізму, який загрожував розчавити Радянську владу. Результатом цього зіткнення і став Берестейський мир»[88]. У 1991 року вийшла «ємна і насичена фактами»[91] книга Ігоря Ксенофонтова, у якій автор прагнув "показати справжню роль… як В. І. Леніна, але й… Л. Д. Троцького, Л. Б. Каменєва, Г .О. Зінов'єва, Й. В. Сталіна … "[92].
Російська історіографія
ред.На самому початку пострадянського періоду світ побачила «велика за об'ємом і „рихла“ за змістом» монографія Юрія Фельштинського[93], що нагадувала Полтораку журналістське есе, у якому автор намагався довести, що Берестейський договір став результатом некомпетентності та невмілих дій Леніна та його прихильників. У «ґрунтовній» монографії Ольги Поршневої[94], що з'явилася у 2000 році, окремий розділ був присвячений вивченню ставлення широкого загалу населення до укладання миру — у книзі робився висновок, що наслідком прийняття документа стало розгортання широкомасштабної Громадянської війни та військової інтервенції. У 2007 році була опублікована монографія Ірини Міхутіної[95], у якій авторка суттєво змістила звичні акценти, намагаючись довести, що підписання договору було вдалим лише для української Центральної ради — і повторювала радянську версію про особисту ініціативу Троцького у проведенні політики «ні війни, ні світу»: Полторак вважав, що робота не сприяла розвитку історіографії на тему[22][96].
Історик В. В. Калашніков вважав ленінську позицію щодо Берестя наслідком реалістичного підходу до перспектив формування пост-імперської держави[97], розцінюючи сам мирний договір як своєрідний аналог пакту Молотова — Ріббентропа; аналогічно думки професора Ф. А. Селезньова[98], Калашніков звертав увагу на міжнародне значення переговорів у Бересті-Литовському. Одночасно, у XXI століття відбулося «множення числа інтерпретацій» подій: російські дослідники стали розглядати Берестя-Литовське і як ленінську «пастку» для Німеччини[99], і як демонстрацію провалу більшовицької зовнішньої політики[100], і навіть як «ганьба» Росії[101][102]. Полторак також зазначав, що одним із найслабших місць російської історіографії було незнання фахівцями зарубіжної історіографії з проблеми, особливо німецької та турецької. Станом на 2015 рік Берестейському миру не було присвячено жодного докторського дисертаційного дослідження[22] .
Українська та болгарська історіографія
ред.До 1961 року з «українського питання» в Бересті було опубліковано низку ключових мемуарів[103][16]: до них належали спогади голови уряду УНР Винниченка[104], записки першого голови делегації української Ради Любинського, що давали докладне уявлення про складну тактику ведення переговорів[105][106] ; також були опубліковані і замітки члена української делегації Севрюка[107], які проливали світло на територіальні питання, пов'язані зі статусом Холмщини та Східної Галичини[1]. Вторинні джерела на тему[108][109] давали як огляд умов та безпосередніх наслідків Українського Берестейського миру[110][111], так і довгострокових наслідків договору для подальшого розвитку української держави[112][113][114]; при цьому тон деяких робіт[115] мав антиавстрійські компоненти[1].
Берест-литовська конференція, як і Перша світова війна в цілому, станом на 2017 рік була слабо відображена в болгарській історіографії: чотири опубліковані дослідження — дві журнальні статті[116][117] та два книжкові розділи[118][119] — демонстрували єдність як у методології, так і в аргументації, акцентуючи увагу читачів на передбачуваному віроломстві «невдячних» союзників Болгарії в дотриманні раніше даних обіцянок[120]. Крім того прем'єр-міністр Болгарії Васил Радославов[121] писав про питання, що були ключовими для його країни в Бересті-Литовському — насамперед про неприйняття формули світу «без анексій та контрибуцій» і про бажання Болгарії приєднати регіон Добруджа та частину Македонії[121]. Крім того, свою версію подій виклав і військовий радник болгарської делегації, полковник Ганчев, який активно працював над військовими проблемами Східного фронту[122]. Загалом дослідники зазначали, що болгарська позиція не мала істотного впливу на переговори в Бересті-Литовському[123][1], хоча — «вперто» відмовляючись протягом двох днів схвалити спільну відповідь Центральних держав на шість пунктів Іоффе — болгарські представники поставили під загрозу цілісність всього альянсу, виявивши зростаючі в ньому «тріщини», пов'язані з тотальною війною та виснаженням ресурсів сторін[124].
Німецька історіографія
ред.У 1961 була опублікована стаття Йодайта, що містила перелік зі 135 робіт про Берестейський мир — переважно, німецькою мовою[3][125]. При цьому навіть станом на 2015 рік значні масиви архівних документів — зокрема, багато документів з Політичного архіву міністерства закордонних справ Німеччини (нім. Politisches Archiv Auswartiges Amt) — ще не були введені в науковий обіг[22]. Висвітлення теми в німецьких джерелах не було зосереджено виключно на історії самих переговорів у Бересті-Литовському, але також торкалося територіальних проблем цілої низки областей: від Балтії та Східної Галичини, до Закавказзя[1].
Позиція керівництва Німеччини
ред.Позиція уряду Німеччини в період укладання миру в основному пояснювалася двома ключовими роботами безпосередніх учасників переговорів: спогадами Ріхарда Кюльмана[126], опублікованими лише в 1948 році, і збірником документів про німецьку політику в Бересті-Литовському, VII розділ якого містив безліч раніше не опублікованих документів, і який був вперше надрукований також тільки після Другої світової війни — у 1958[127]. У спогади Кюльмана входив великий 51-сторінковий розділ про Берестя-Литовське, у якому обговорювалася і реакція на «пропагандистську, революційно-теоретичну полеміку» Троцького: німецькі критики часто звинувачували Кюльмана в тому, що він ув'язався в полеміку з Троцьким; сам Кюльманн писав, що хотів заплутати Троцького «в суто академічної дискусії про право народів на самовизначення», щоб підготувати ґрунт до територіальних поступок із боку Радянської республіки[126].
Окрім того, ще в 1919 були опубліковані матеріали Гертлінга, що проливали світло на основні протиріччя в позиції політичного і військового керівництва Німецької імперії в період переговорів[128]. Думка військового командування була опублікована в цілій серії робіт[129][105][130][131], успішно підсумованих у 1936[132]. Зокрема, генерал Людендорф відмовлявся розуміти укладений договір як «анексіоністський мир»[131], а генерал Гофман розповідав про свій конфлікт із Людендорфом у зв'язку із попередженням Гофмана про небезпеку збільшення частки польськомовних жителів у Німеччині. Гофман також писав, що ще під час переговорів усвідомлював те, наскільки світ зміцнить (консолідує) позиції більшовиків у Росії — але основним його міркуванням на той час була ситуація на Західному фронті[1].
Одразу після укладання миру низка провідних публіцистів і парламентаріїв Німеччини опублікували свої короткі статті та замітки[133][134][135][136][137][138][139][140][141][142][143][144][145][146][147][148]: тільки деякі з них критично дивилися на досягнуті домовленості[149], водночас як основна маса висловлює «захоплене або помірне схвалення». Це повністю відповідало рішенню Рейхстагу, у якому всі партії — від німецьких консерваторів до Прогресивної народної партії — підтримали договір (і лише СДПН утрималася, а НСДПН відхилила його); підтримка парламенту була докладно розібрана в цілій низці повоєнних німецьких робіт[150][151][152][153][154][1][155][156]. При цьому ряд думок окремих депутатів був опублікований тільки в 1959 році[157] і конфлікти всередині самих партій із питання про Берестейський мир не були повністю розкриті в джерелах[1].
Німецькою мовою з ракурсу, близького до радянського, описував хід переговорів історик Фріц Клейн[158] у 1953 році: йому належала теза про те, що пролетарські маси Німеччини, натхненні ідеями Жовтневої революції, змусили німецьку державу прийняти радянську пропозицію про мир. При цьому Клейн повністю ігнорував мирні ініціативи, що надходили від Тимчасового уряду з березня до жовтня 1917 року. Більш «збалансований» опис переговорів загалом — і радянської позиції зокрема — у 1955 році запропонував читачам Георг Раух[159][1].
Позиція керівництва Австро-Угорщини
ред.Ціла низка німецькомовних робіт про Берестя був пов'язаний із вивченням позиції австро-угорського уряду[160][161][162][163][164][165]: серед них найбільш важливою була робота самого Черніна[166], опублікована в 1919 році і заснована на його особистих записах у період переговорів — позиція Черніна була піддана жорсткій критиці як Буріаном (його попередником і наступником на посаді міністра),[167] так і Людвігом Польцером[de], який вважав, що Центральним державам слід було брати Петербург і скидати більшовицький режим[160]. Окрім того, тісний зв'язок австро-угорської позиції щодо миру з продовольчою кризою в країні була продемонстрована в роботі Гратца, який був тимчасовим економічним експертом у Бересті-Литовському[168][1].
Три роботи[169][170][171] розкривали позицію австро-угорських військових про мир, показуючи — на контрасті з Німеччиною — відсутність значних протиріч із цивільним керівництвом країни. Позиції політиків та громадськості[172][173][174][175] були присвячені як робота Едмунда Глайзе фон Горстенау[176], що розкривала передісторію переговорів, так і дисертація Кока[177], що досліджувала позицію преси в даний період і показ і партії, і громадські групи в основному виступали за договір — хоча у них і були різні причини для миру[1].
Територіальні питання: Прибалтика та Польща
ред.Уже до 1961 питання про появу/відновлення в 1917/1918 трьох прибалтійських держав висвітлювався в цілій низці досліджень і есе, п'ять із яких[178][179][180][181][182] докладно зупинялися на «прибалтійській проблемі» в Бересті-Литовському. Тематика робіт помітно відрізнялася: якщо Гослер у 1918 році[179] закликав до реалізації умов Берестейського договору щодо країн Балтії, то Клімас[178] фокусувався на труднощах виникнення незалежної Литви; історик Хен у 1956 році[181][183] обговорював взаємозв'язок між Берестейським договором і спробою формування всіх балтійських держав[1].
Поступка Україні області Холм, що викликала «бурю протесту» серед польськомовних жителів Центральної Європи, також стала предметом цілої низки публікацій. Точка зору незгодних із цим рішенням описувалася як до[184][185][186][187][188][189][190][191], так і після Другої світової війни[192][193][194]: думка польськомовних жителів самого Холму, які вимагали відміни пункту договору про передачу регіону, була опублікована майже відразу після укладання миру з Україною[195][196][197][198]; вдалий історичний огляд проблеми був у 1958 році представлений Конзе[199], а українська точка зору була описана Хораком[112][1].
Націонал-соціалістичні дослідження
ред.Незважаючи на переважно пропагандистський характер робіт, опублікованих після приходу до влади в Німеччині націонал-соціалістів, низка німецьких досліджень 1930-х років була цінною і у XXI столітті. Зокрема, роботу «Берестя-Литовське: переговори та мирні угоди на Сході, 1917—1918»[106] — опубліковану в 1937 році і фокусовану на більшовицьких «схемах» під час переговорів — відрізняло додаток низки цінних документів із Державного архіву у Відні та добротна бібліографія; станом на 1961 рік вона залишалася єдиним значним німецьким спеціальним дослідженням на тему. Водночас, робота Теодора Крегера «Берестя-Литовське. Початок і наслідки всесвітнього більшовицького обману»[200], що критикувала «жахливі» наслідки революції в Росії, містила ряд рідкісних фотоматеріалів[3][1].
Англійська та французька історіографії
ред.У 1919 році рабином Юдой Магнесом[en], за підтримки члена Комуністичної партії США A. Трахтенберга, у Нью-Йорку було видано спеціальну збірку документів «Росія та Німеччина в Берест-Литовському. Документальна історія мирних переговорів»[201], що містив цитати з «Декрету про мир», ноти Радянського уряду країнам Антанти та США, а також матеріали про засідання самої мирної конференції. У 1920-1930-х роках у США та Великій Британії вийшла ціла низка книг[202][203], у яких тією чи іншою мірою порушувалися питання закінчення Першої світової війни — при цьому історія Берестейського миру розглядалася в них лише попутно[204].
У результаті основною англомовною роботою з Берестейського миру[205][206] до 2017 року залишалася книга Джона Беннетта «Берестейський мир. Перемоги та поразки радянської дипломатії», уперше опублікована в 1938 році, а потім перевидавалась у 1939, 1956, 1963, 1966 та 1971 роках. «Впливова» монографія — присвячена як самим переговорам, так і досягнутим домовленостям та їх наслідків (до листопада 1918 року) — було написано після прямого спілкування автора з низкою ключових учасників конференції у Бересті-Литовському: включаючи Троцького, Кульмана і Радека[207]; самі переговори були зображені як «поєдинок» між генералом Людендорфом та Леніним, жоден із яких фактично не був присутній у Бересті[208]. Крім того, переговори докладно розглядалися біографом Троцького Ісааком Дойчером[209] (див. трилогія Дойчера) та істориком Вартом[210], що фокусувався на реакції країн Антанти на радянські мирні ініціативи. Вільям Чемберлин[211] також приділив увагу договору в Бересті, активно наголошуючи на проміжній позиції Троцького в рамках внутрішньопартійної дискусії — позицію, яка врешті-решт перетворилася, на думку Чемберлина, на подібність до пасивного опору[1][212]. Радянські ж історики критикували своїх англомовних колег за те, що ті — зокрема Кеннан у «Росія виходить із війни» (1956)[213] — бачили «пропагандистські тенденції» у «Декреті про мир» та інші програмні документи Радянської держави[214].
До 1961 року французькою мовою був опубліковано роботи, спеціально присвяченої виходу Радянської Росії з війни чи самому Берестя-Литовському миру; проте тема розглядалася майже всіма авторами спільних робіт[215][216] [217][218][219][220] з історії Жовтневої революції та Громадянської війни[221]. На думку Дзеніскевич, спільною рисою даних робіт було уявлення про укладений мир як про тактичний «маневр», а також — приписування Леніну бажання укласти саме сепаратний (а не загальний) мир[222].
Закавказзя. Вірменська та турецька історіографія
ред.На думку Махмурян, перший «основоположний» аналіз Берестейського миру з погляду вірменського автора було зроблено вже у травні 1918 року у двох статтях Миколи Адонця: «Вірменське питання та німецькі плани»[223] та «Турецька нота та Турецька Вірменія»[224] — Містили «безсторонні» оцінки договору[4]. Регіональне вивчення результатів домовленостей у Бересті-Литовському було розпочато у працях, опублікованих російською та вірменською мовами у період існування Вірменської РСР[225][226][227][228][229]: у них містилась критика крайової незалежності — у тому числі, як «незалежність, не підкріплену оборонними зусиллями» — і зверталася увага[230][231][232][233] на ізоляцію Закавказзя від основних революційних подій силами Денікіна. Аналогічно Р. Ованнісян у монографії «Вірменія на шляху до незалежності»[234] зазначав, що «вагома дипломатична перемога» турків у Бересті-Литовському, а також виконання Закавказькою владою умов договору[235][236] за незадовільної політики позбавленого реальної незалежності крайового Сейму — призвели до додаткових значних втрат, яких, за припущенням автора, можна було уникнути за негайної капітуляції[237][22].
У 1989 році, аналізуючи результати Берестя, Джон Кіракосян[238] наголошував на безплідності курсу на умиротворення в Закавказзі[4]. Після розпаду Радянського союзу і Карабаської війни оцінки Берестейського миру змінилися[239][240][241]: автори стверджували, що виведення російських військ був чреватий небезпекою винищення вірменського населення регіону і що сам факт укладання миру не захищав від можливого османського наступу. Крім того, історики звертали увагу, що засідання політичних комісій російської та турецької делегацій, а також додаткова російсько-турецька угода, залишалися поза висвітленням радянськими авторами. Зокрема, Аветісян відзначав як спадкоємність берестейського перемир'я з перемир'ям у Ерзнку[242], що прийняло всі пункти радянського документа, так і факт того, що ініціатива турецького просування[243] в Малій Азії виходила з Берліна[244]. У 2004 році в Санкт-Петербурзі Ніна Єсаян захистила кандидатську дисертацію[245], у якій вказувала, що «політика Радянської Росії приносила в жертву інтереси вірменського народу заради загострення громадянської війни та інтернаціоналізації революційних процесів»[246]: але в результаті турецька дипломатія успішно «переграла»[247] радянську владу, зумівши «без допомоги зброї вирішити питання територіальних придбань, яких Туреччина не могла досягти під час військових дій»[248]. Т. Саакян[249] вважав, що в рамках договору «успіхи російської Східної політики обмінювалися на добрі відносини із Заходом», ігноруючи при цьому, що Карська область була 19 квітня 1919 повернута Республіці Вірменії, а потім повторно втрачена за півтора роки потому[237].
Дослідники зазначали, що турецька позиція в Бересті-Литовському була практично виключно обмежена закавказькими територіальними проблемами, а турецька делегація не намагалася діяти самостійно: зокрема, австрійський військовий аташе в Туреччині Джозеф Пом'янковський дав вдалий огляд як турецьких амбіцій і претензій на обширі райони Кавказу, так і відповідних зусиль уряду країни щодо їх реалізації[250][251]. Німецькі та турецькі інтереси, найчастіше суперечливі, були докладно розглянуті в роботі Цимке[252], що охоплювала події з 1914 до 1930 роки[1]. «Різко зневажливі» заяви про Берестейський договір низки провідних грузинських політиків містилися у збірнику офіційних документів[253], а збірник дипломатичних документів, що стосувалися відносин Німеччини та Республіки Вірменія [254], містив значну кількість матеріалів про вірмено-турецькі прикордонні конфлікти, що почалися із Берестя-Литовським договором. Серед інших робіт[255][256], вдале — хоч і явно «антитурецьке» — введення в проблеми народів Кавказу в період Першої світової війни було опубліковане Сандерсом[257] у 1942 році[1]. При цьом, у значний дослідницький матеріал, накопичений турецькими істориками[258][259][260][261][262][263][264][265][266][267][268][269][270], станом на 2015 рік практично не використовувався за межами самої Туреччини[22].
Див. також
ред.Коментарі
ред.Примітки
ред.- ↑ а б в г д е ж и к л м н п р с т у ф х ц ш щ ю я аа Jodeit, 1961.
- ↑ а б Каплуновская, автореф., 1990, с. 7.
- ↑ а б в Smele, 2006, с. 205.
- ↑ а б в г Махмурян, 2012.
- ↑ Каплуновская, автореф., 1990, с. 8.
- ↑ Garthoff, 1952, с. 85.
- ↑ VII съезд, 1923.
- ↑ Пролетарская революция, 1928.
- ↑ Савельев, 1929.
- ↑ Ключников, Сабанин, 1926.
- ↑ Штейн, 1923.
- ↑ Иоффе, 1920.
- ↑ Ильин-Женевский, 1929.
- ↑ Сокольников, 1920.
- ↑ Иоффе, 1927, с. 137—146.
- ↑ а б Кедрин, 1928.
- ↑ Троцкий, 1930.
- ↑ Фокке, 1930.
- ↑ «Инструкции, циркуляры и приказы», 1918.
- ↑ Каплуновская, автореф., 1990, с. 13—15.
- ↑ Дернберг и др., 1968.
- ↑ а б в г д е ж и к л м Полторак, 2015.
- ↑ Иоффе, Меринг, 1918.
- ↑ Каменев, 1918.
- ↑ Чичерин, 1920.
- ↑ Майский, 1923.
- ↑ Штейнберг, 1918.
- ↑ Земледелец, 1918.
- ↑ Чубарьян, 1962, с. 164.
- ↑ Деникин, 1933.
- ↑ Mirkine-Guetzevitch, 1929, с. 10—24.
- ↑ Овсянников, 1922.
- ↑ Павлович (Вельтман), 1923.
- ↑ Покровский, 1923.
- ↑ Сорин, 1925.
- ↑ Волковичер, 1928.
- ↑ Ильин-Женевский, 1928.
- ↑ Старчаков, 1928.
- ↑ Рахметов, 1929.
- ↑ Павлович (Вельтман), 1918.
- ↑ Каплуновская, автореф., 1990, с. 15—17.
- ↑ Garthoff, 1952, с. 74—75.
- ↑ Минц, 1931.
- ↑ Бубнов, 1930.
- ↑ Кин, 1928.
- ↑ Каплуновская, автореф., 1990, с. 17—18.
- ↑ Garthoff, 1952, с. 67—68.
- ↑ Ленин, «О Брестском мире», 1924.
- ↑ «Ленин и Брестский мир», 1923.
- ↑ Ленин, 1940.
- ↑ Каплуновская, автореф., 1990, с. 9, 12.
- ↑ Сталин, 1931.
- ↑ Котович, 1934.
- ↑ Антонов, 1935.
- ↑ Березин, 1935.
- ↑ Шачнев, 1935.
- ↑ Городецкий, 1947, с. 58—82.
- ↑ Каплуновская, автореф., 1990, с. 18—19.
- ↑ Garthoff, 1952, с. 73.
- ↑ Каплуновская, автореф., 1990, с. 19.
- ↑ Bailey, 1955, с. 32—33.
- ↑ Garthoff, 1952, с. 76—78.
- ↑ Багаев, 1957.
- ↑ Багаев, 1961.
- ↑ Берлина, Горбунова, 1963.
- ↑ Неелов, 1958.
- ↑ Рыбаков, 1963.
- ↑ Никольников, 1966.
- ↑ Каплуновская, автореф., 1990, с. 19—20.
- ↑ Кобляков, 1954.
- ↑ Ознобишин, 1966.
- ↑ Черных, 1969.
- ↑ Майоров, 1957.
- ↑ Никольников, 1957.
- ↑ Тёмкин, 1957.
- ↑ Чубарьян, 1964.
- ↑ Сламихин, 1968.
- ↑ Чубарьян, 1963.
- ↑ Муравьёв, 1978.
- ↑ Андронов, 1980.
- ↑ Минц, 1982.
- ↑ Каплуновская, автореф., 1990, с. 20—21.
- ↑ Волкогонов, 1988.
- ↑ Журавлев, Наумов, 1988.
- ↑ Бордюгов, Козлов, 1988.
- ↑ Горелов, 1988.
- ↑ Старцев, 1989.
- ↑ а б Панцов, 1990.
- ↑ Журавлев, 1990.
- ↑ Каплуновская, автореф., 1990, с. 21—23.
- ↑ Уилер-Беннет, 2009, комм. перев. на с. 96.
- ↑ Ксенофонтов, 1991.
- ↑ Фельштинский, 1992.
- ↑ Поршнева, 2000.
- ↑ Михутина, 2007.
- ↑ Chernev, 2017, с. 27, 183, 228—232, 235—236.
- ↑ Калашников, 2008.
- ↑ Селезнев, 2014.
- ↑ Бутаков, 2012.
- ↑ Макаренко, 2010.
- ↑ Уткин, 2004.
- ↑ Chernev, 2017, с. 27.
- ↑ Рубач, 1926, с. 7—35.
- ↑ Винниченко, 1920.
- ↑ а б Hoffmann, 1929.
- ↑ а б John, 1937.
- ↑ Севрюк, 1927, с. 1—16.
- ↑ Borsdiak, 1934.
- ↑ Borsdiak, 1929.
- ↑ Hrusevskyj, 1941.
- ↑ Reshetar, 1952, с. 102—117, 281—316.
- ↑ а б Horak, 1955.
- ↑ Markus, 1956.
- ↑ Warvariv, 1956.
- ↑ Horak, 1949.
- ↑ Владева, 1996, с. 47—61.
- ↑ Камбуров, 1971, с. 48—58.
- ↑ Александров, 2009, с. 191—220.
- ↑ Марков, 2006, с. 143—186.
- ↑ Chernev, 2017, с. 198—199.
- ↑ а б Radoslawoff, 1923.
- ↑ Ганчев, 1937.
- ↑ Недев, 1927.
- ↑ Chernev, 2017, с. 224.
- ↑ Gunzenhäuser, 1970.
- ↑ а б Kühlmann, 1948.
- ↑ Michaelis, Schraepler, 1958.
- ↑ Hertling, 1919.
- ↑ Hoffmann, 1923.
- ↑ Ludendorff, 1919.
- ↑ а б Ludendorff, 1922.
- ↑ Walz, 1936.
- ↑ Zimmermann, 1918.
- ↑ Stresemann, «Die Mittelmächte», 1918.
- ↑ Stresemann, «Zur politischen», 1918.
- ↑ Rohrbach, «Wendung», 1918.
- ↑ Rohrbach, «Brest-Litowsk», 1918.
- ↑ Loewenstein, 1918.
- ↑ Cleinow, «Friedensschluß», 1918.
- ↑ Cleinow, «Brest-Litowsk», 1918.
- ↑ «Der Friede von Brest-Litowsk», 1918.
- ↑ «Friede in Osteuropa», 1918.
- ↑ «Friede mit Rußland», 1918.
- ↑ «Friede im Osten», 1918.
- ↑ Export-Revue, 1918.
- ↑ Cleinow, «In und um Brest-Litowsk», 1918.
- ↑ Cleinow, «Randglossen», 1918.
- ↑ Cleinow, «Der Schlußakt», 1918.
- ↑ Ledebour, Kohn, 1918.
- ↑ Volkmann, 1931.
- ↑ Bredt, 1926.
- ↑ Rosenberg, 1928.
- ↑ Deuerlein, 1955.
- ↑ Milatz, 1949.
- ↑ Fischer F., 1961.
- ↑ Hahlweg, 1960.
- ↑ Matthias, Morsey, 1959.
- ↑ Klein, 1953.
- ↑ Rauch, 1955.
- ↑ а б Polzer-Hoditz, 1928.
- ↑ Wiesner, 1923.
- ↑ Seidler, Toggenburg, 1918.
- ↑ Czernin, «Frieden», 1918.
- ↑ Czernin, «Friedensverhandlungen», 1918.
- ↑ Kreppel, 1918.
- ↑ Czernin, 1919.
- ↑ Burián, 1923.
- ↑ Gratz, Schüller, 1925.
- ↑ Arz von Straußenburg, 1924.
- ↑ Landwehr, 1931.
- ↑ Bardolff, 1938.
- ↑ «Um Friede, Freiheit und Recht», 1918.
- ↑ Politische und volkswirtschaftliche Chronik, 1918.
- ↑ Fester, 1925.
- ↑ Menczel, 1932.
- ↑ Glaise-Horstenau, 1929.
- ↑ Kock, 1937.
- ↑ а б Klimas, 1919.
- ↑ а б Gossler, 1918.
- ↑ Jackson, 1948, с. 131—137.
- ↑ а б Hehn, 1956.
- ↑ Colliander, 1935.
- ↑ Hehn, Rimsha, Weiss та 1971—1977.
- ↑ Halecki, 1918.
- ↑ Roth, Stein, 1919.
- ↑ Bilinski, 1924.
- ↑ Кревецький, 1925, с. 19—24.
- ↑ Smogorzewski та 1930—1931.
- ↑ Podleski, 1933.
- ↑ Hutten-Czapski, 1936.
- ↑ Costes, 1937, с. 274—278.
- ↑ Skrzypek, 1948.
- ↑ Studnicki, 1953.
- ↑ Staruch, 1948.
- ↑ Barwinskij, «Cholmer Land», 1918.
- ↑ Barwinskij, «Cholmer Frage», 1918.
- ↑ Wasilewski, 1918.
- ↑ Wasilewski, 1919.
- ↑ Conze, 1958.
- ↑ Kröger, 1937.
- ↑ Magnes, 1919.
- ↑ Fischer L., 1951.
- ↑ Dennis, 1924, с. 21—51.
- ↑ Чубарьян, 1962, с. 159, 162.
- ↑ Shub, 1948, с. 292—302.
- ↑ Proceedings of the Brest-Litovsk, 1918.
- ↑ Smele, 2006, с. 206.
- ↑ Chernev, 2017, с. 25.
- ↑ Deutscher, «The Prophet armed», 1954, с. 359—393.
- ↑ Warth, 1954, с. 196—242.
- ↑ Chamberlin, 2014, с. 389—413.
- ↑ Чубарьян, 1962, с. 163.
- ↑ Kennan, 1956, с. 219—241.
- ↑ Чубарьян, 1962, с. 164—165.
- ↑ Monzie, 1931, с. 112.
- ↑ Persky, 1919.
- ↑ Welter, 1936, с. 69—70.
- ↑ Moulis, Bergonier, 1937.
- ↑ Rollin, 1931, Vol. I, p. xx; Vol. II, pp. xxi, 217—218.
- ↑ Niessel, 1940.
- ↑ Дзенискевич, 1961, с. 64.
- ↑ Дзенискевич, 1961, с. 74.
- ↑ Адонц, «Армянский вопрос», 1918.
- ↑ Адонц, «Турецкая нота», 1918.
- ↑ Эльчибекян, 1954.
- ↑ Эльчибекян, 1957.
- ↑ Саркисян, 1962.
- ↑ Հարությունյան, 1984, էջ. 91, 149.
- ↑ «Հայ Ժողովրդի Պատմություն», 1967, էջ. 35.
- ↑ Галоян, 1969.
- ↑ Галоян, 1977.
- ↑ Գալոյան, 1999, էջ. 45—47.
- ↑ Погосян, 1983, с. 200—203, 210.
- ↑ Hovannisian, 1969, с. 134, 151, 156, 161—163, 167, 169, 173, 222—225, 244.
- ↑ Yengoyan, 2010, с. 38.
- ↑ Микаелян, 1995, с. 485—486, 513, 582—584.
- ↑ а б Махмурян, 2012, с. 61.
- ↑ Киракосян, 1989, с. 223—224, 226—229, 243.
- ↑ Аветисян, 1994, с. 3—5, 7, 11—15, 23, 31—33, 42, 64, 69—70, 121.
- ↑ Սարգսյան, 1995, էջ. 204.
- ↑ Ավետիսյան, 1997, էջ. 18, 28, 31—32, 35, 41, 80—81, 103—105, 179—180, 288, 400.
- ↑ Барсегов, 2005, с. 195—205.
- ↑ Казанджян, Азнаурян, Григорян, 2005, с. 48—60.
- ↑ Махмурян, 2012, с. 57—58.
- ↑ Есаян, 2004.
- ↑ Махмурян, 2012, с. 60.
- ↑ Махмурян, 2012, с. 60—61.
- ↑ Есаян, 2004, с. 8–9.
- ↑ Սահակյան, 2007, էջ. 43, 55, 97.
- ↑ Wegner, 1921.
- ↑ Pomiankowski, 1928.
- ↑ Ziemke, 1930.
- ↑ Правительство Грузинской Республики, 1919, с. 164, 168, 171, 293—342.
- ↑ Lepsius, 1919.
- ↑ Avalishvili, 1940.
- ↑ Kazemzadeh, 1951.
- ↑ Sanders-Nikuradse, 1944.
- ↑ Lestien, Cere, 1966, I. 1914—1918.
- ↑ Kurat, 1967.
- ↑ Kurat, 1990.
- ↑ Ülman, 1973.
- ↑ Renouvin, 1969.
- ↑ Taş, 1995.
- ↑ Kılıç, 1998.
- ↑ Yerasimos, 2000.
- ↑ Gülboy, 2004.
- ↑ Sander, 2006.
- ↑ Sander, 2008.
- ↑ Sander, 2013.
- ↑ Armaoğlu, 2012.
Література
ред.- Каплуновская Е. И.. Внутрипартийная дискуссия о Брестском мире. Источники, историография : автореферат дис. ... кандидата исторических наук : 07.00.01. / Харьковский государственный университет им. А.М.Горького; науч. рук. д. и. н. И. Ш. Черномаз. — Харьков, 1990. — 24 с. — 100 екз.
- Каплуновская Е. И.. Внутрипартийная дискуссия о Брестском мире. (Историография проблемы). — Харьков : Ин-т обществ.-полит. знаний, 1990. — 12 с.
- Бердута М. З.. Брестский мир в советской историографии (1918—1968 гг.) : автореферат дис. ... кандидата исторических наук / Харьковский государственный университет им. А.М.Горького. — Харьков, 1972. — 28 с.
- Брестський мир у радянській історіографії (1918 — середина 1930-х років) // Питання історії народів СРСР. — 1971. — Вип. 12. — С. 35—41.
- Бердута М. З. Брестський мир у радянській історіографії (сер. 30-х — перша половина 50-х років) // Вісн. Харк. ун-ту. — 1972. — № 75 : Історія. — Вип. 6. — С. 22—28.
- Бердута М. З. Брестський мир у радянській історіографії (1956—1968) // Вісн. Харк. ун-ту. — 1971. — № 62 : Історія. — Вип. 5. — С. 10—18.
- Бердута М. З. Капіталістичні країни і Брестський мир у радянській історіографії (середина 50-х — 60-і роки) // Питання нової та новітньої історії. — 1972. — Вип. 15. — С. 137—145.
- Бердута М. З. Выдающаяся победа ленинской политики мира // Красное знамя. — 1973. — 4 марта.
- Бердута М. З. Висвітлення боротьби партії проти «лівих комуністів» і троцкістів у період Бреста в радянській історіографії 20-х — першої половини 30-х років [Архівовано 24 квітня 2018 у Wayback Machine.] // Вісн. Харк. ун-ту. — 1975. — № 118 : Історія. — Вип. 9. — С. 3—9.
- Бердута М. З. Брестський мир у працях В. І. Леніна // Вісн. Харк. ун-ту. — 1976. — № 145 : Деякі питання історії СРСР і загальної історії. — С. 3—10.
- Бердута М. З. Брестський мир в радянській археографічній і мемуарній літературі // Вісн. Харк. ун-ту. — 1979. — № 182 : Історія. — Вип. 11. — С. 106—114.
- Чубарьян А. О. Брестский мир в американской и английской буржуазной историографии // Вопросы истории. — 1962. — № 3.
- Дзенискевич А. Р. Брест-Литовский мир во французской буржуазной историографии // Критика новейшей буржуазной историографии : Сборник статей / ред. коллегия: О. Л. Вайнштейн (отв. ред.) и др. — М.; Л. : Изд-во Акад. наук СССР. /Ленингр. отд-ние/, 1961. — 444 с. — (Труды Ленинградского отделения Института истории / Акад. наук СССР; Вып. 3).
- Полторак С. Н. Брестский мирный договор 1918 г.: источники, историография и перспективы исследования // Сборник докладов межвузовской научной конференции «Россия в первой мировой войне: проблемы истории и историографии». Проблемы истории и историографии. / отв. ред. д.и.н., проф. В. В. Калашников. — Санкт-Петербургский государственный электротехнический университет «ЛЭТИ» имени В. И. Ульянова (Ленина), 2015. — Т. 3. — С. 34—42. — 229 с. — ISBN 978-5-7629-1617-2.
- Махмурян Г. Г. Брестский мир 1918 г. в оценке современников и армянской историографии : [арх. 24 жовтня 2018] // Պատմա-բանասիրական հանդես = Historical-Philological Journal. — 2012. — № 2. — С. 46—62. — ISSN 0135-0536.
- Smele J.. The Treaty of Brest-Litovsk // The Russian Revolution and Civil War 1917—1921: An Annotated Bibliography. — A&C Black, 2006. — P. 204—206. — 656 p. — (Continuum Collection). — ISBN 9781441119926. — ISBN 1441119922.
- Sydney D. Bailey. Stalin's Falsification of History: The Case of the Brest-Litovsk Treaty : [арх. 23 грудня 2020] : [англ.] // The Russian Review. — 1955. — Vol. 14, no. 1 (January). — С. 24—35. — ISSN 1467-9434. — DOI:10.2307/126074.
- Sydney D. Bailey. Brest-Litovsk: A Study in Soviet Diplomacy : [арх. 4 липня 2018] : [англ.] // History Today. — 1956. — Vol. 6, № 8. — С. 511—521. — ISSN 0018-2753.
- Raymond L. Garthoff. The Stalinist Revision of History: The Case of Brest-Litovsk : [арх. 4 липня 2018] : [англ.] // World Politics. — 1952. — Vol. 5, no. 1 (October). — С. 66—85. — ISSN 1086-3338. — DOI:10.2307/2009088.
- Jodeit K.. Literatur zum Frieden von Brest-Litowsk 1918 (9.2 und 3.3) : [нім.] // Jahresbibliographie. Bibliothek für Zeitgeschichte. — Stuttgart, Frankfurt am Main, 1961. — Bd. 33. — С. 567—587. — ISSN 0081-8992.
- Max Gunzenhäuser. Die Pariser Friedenskonferenz 1919 und die Friedensverträge 1919—1920. Literaturbericht und Bibliographie. — Frankfurt am Main : Bernard & Graefe, 1970. — (Schriften der Bibliothek für Zeitgeschichte, Stuttgart: Heft 9).
Джерела про Берестейський мир
ред.Російською, українською та болгарською мовами
ред.- Документи та мемуари
- Российская коммунистическая партия (б). Съезд (7; 1918; Петроград). Стенографический отчет 6-8 марта 1918 года / ЦК РКП (б). Комис. по ист. Окт. рев. и РКП (б) (ИСТПАРТ), Седьмой съезд РКП. — М. ; Пг. : Гос. изд-во, 1923. — 212 с.
- Помилка: не задано параметр
|заглавие=
в шаблоні {{Статья}} // Пролетарская революция. — 1928. — № 2. - Протоколы Центрального комитета РСДРП. Август 1917 — февраль 1918 / Под общ. ред. М. А. Савельева ; Подготовил к печати В. Рахметов ; Институт Ленина при ЦК ВКП(б). — Москва ; Ленинград : Гос. изд-во, 1929. — vii, 309 с.
- Инструкции, циркуляры и приказы с приложением мирного Брестского договора, декретов Совнаркома, извлечений из протоколов заседаний Совета экспертов, протокола совещания о ликвидации бывших частных банков и прочих справочных материалов. — Пг. : Тип. АО «Фридрих Кан», 1918. — 364 с.
- Советско-германские отношения от переговоров в Брест-Литовске до подписания Рапалльского договора. Сборник документов. В 2 т. / ред.: С. Дернберг, Х. Зайдевиц, И. Н. Земсков, И. К. Кобляков, В. С. Семенов, О. Фишер, В. М. Хвостов, Л. Штерн. — М. : Политиздат, 1968. — Т. 1 (1917—1918 гг.). — xxii, 758 с. — 5000 екз.
- Мирные переговоры в Брест-Литовске с 22/9 декабря 1917 г. по 3 марта (18 февраля) 1918 г / Полный текст стенограмм под ред. и с примеч. А. А. Иоффе (В. Крымского), с предисл. Л. Д. Троцкого. — М. : [Тип. III Интернационала], 1920. — Т. 1. Пленарные заседания. Заседания политической комиссии. — 268 с.
- Брест-Литовская конференция : заседание экономической и правовой комиссий / под редакцией и с вступительной статьей Б. Е. Штейна. — М. : издание Народного комиссариата по иностранным делам, 1923. — 154 с.
- Ключников Ю. В., Сабанин А. В.. Международная политика новейшего времени в договорах, нотах и декларациях. Ч. 2. От империалистической войны до снятия блокады с Советской России. — М. : Литиздат НКИД, 1926. — 463 с.
- Сокольников Г. Я. Брестский мир. — М. : Гос. изд-во, 1920. — 31 с.
- Иоффе А. А. Брест Литовск. Воспоминания // Новый мир. — 1927. — № 6. — С. 137—146. — ISSN 0130-7673.
- Ильин-Женевский А. Ф. Большевики у власти : Воспоминания о 1918 годе / А. Ф. Ильин-Женевский ; Отд. Ленингр. област. ком-та ВКП(б) по изучению истории Октябрьской революции и ВКП(б). Ленингр. облистпарт.. — Л. : Прибой (тип. Печатный двор Гос. изд-ва), 1929. — 196 с.
- Ilyin-Zhenevsky A. F. The Bolsheviks in Power; Reminiscences of the Year 1918. — London : New Park Publications, 1984. — 164 p. — ISBN 9780861510115. — ISBN 0861510119.
- Троцкий Л. Д. Моя жизнь. Опыт автобиографии. В 2 т. — Берлин : Гранит, 1930. — 325, 337 с.
- Троцкий Л. Д. Моя жизнь. Опыт автобиографии / отв. за выпуск А. В. Дмитриев. — М. : Панорама, 1991. — 624 с. — ISBN 5-85220-067-0.
- Троцкий Л. Д. Мирные переговоры // От Октября до Бреста : [арх. 9 серпня 2018] = Октябрьская революция / Л. Д. Троцкий; Российская коммунистическая партия (большевиков). — Москва; Петроград : Коммунист, 1918. — 125 с.
- Trotzki L. Von der Oktober-Revolution zum Brester Friedensvertrag. — Bern : Promachos, 1918.
- Фокке Д. Г. На сцене и за кулисами Брестской трагикомедии (Мемуары участника Брест-Литовских мирных переговоров) // Архив русской революции. — 1930. — Т. 20. — С. 5—207.
- Фокке Д. Г. Брестский мир: На сцене и за кулисами Брестской трагикомедии. (Мемуары участника Брест-Литовских мирных переговоров) / предисл. А. В. Лучникова, В. В. Хасина; примеч. В. Е. Климанова.. — М. : Кучково поле, 2017. — 384 с. — (Библиотека русской революции). — ISBN 978-5-9950-0833-0.
- Берестейський мир з нагоди 10-х роковин 9/ІІ. 1918 –9/ІІ. 1928. Спомини і матеріали / I. Кедрин. — Л.-К. : «Червона Калина», 1928. — 319 с.
- Кревецький I. Королівство Галичина і Володимирія. 1772—1918 (Das Königreich Galizien und Lodomerien) : [арх. 9 серпня 2018] : [укр.] // Стара Україна : часопис історії і культури : місячник. — Львів : Наук. Т-во ім. Шевченка, 1925. — № 1—2. — С. 19—24.
- Брестъ-Литовскій Договоръ // Документы и материалы по внешней политике Закавказья и Грузии: сборник документов = Документы и матерьялы по внѣшней политикѣ Закавказья и Грузіи. — Тифлис : Типография Правительства Грузинской Республики, 1919. — 514 с.
- Самойло А. А. Брест-литовские мирные переговоры // Две жизни. — Военное издательство, 1958. — 274 с.
- Троцкий Л. Д. Заседания российской, германской и австро-венгерской делегаций (Политическая комиссия). I. Заседание 9 февраля 1918 г. // Сочинения. — М.; Л., 1926. — Т. 17. Советская Республика и капиталистический мир. Часть I. Первоначальный период организации сил. — 748 с.
- Ленин В. И. Полное собрание сочинений. — 5-е изд. — М. : Политиздат, 1974. — Т. 36. Март — июль 1918.
- Дослідження
- Иоффе А. А. Внешняя политика Советской России / А. Иоффе (В. Крымский); с предисл. Фр. Меринга. — М. : Изд-во ВЦИК, 1918. — 40 с.
- Земледелец Г.. Брестский мир несет смерть России, рабство и нищету трудящимся = Брестскій миръ несетъ смерть Россіи, рабство и нищету трудящимся / Партия социалистов-революционеров. — Самара : Самарск. губ. ком. Партии социалистов-революционеров, 1918. — 75 с.
- Каменев Ю. Борьба за мир : (Отчет о мирных переговорах в Бресте) : С приложением договора о перемирии, германских и русских условий мира и декларации / Л. Каменев. — Пг. : [Тип. Д. П. Рузского], 1918. — 82 с. — (Библиотека обществоведения; Кн. 43).
- Мстиславский С. Брестские переговоры. (Из дневника). — СПб. : Изд-во «Скифы», 1918. — 91 с.
- Мстиславский С. Брестские переговоры // Вольный Юг [Революционный Севастополь] : ежедневная общественно-литературно газета, изданная Севастопольским комитетом Партии социалистов-революционеров. — Севастополь, Таврическая губерния, 1917. — 8 грудня.
- Чичерин Г. В. Внешняя политика Советской России за два года : Очерк, сост. к двухлетней годовщине рабоче-крестьянской революции. — М. : Гос. изд-во, 1920. — 32 с.
- Майский И. М. Внешняя политика РСФСР, 1917—1922 / И. Майский. — М. : Красная новь, 1923. — 194 с.
- Овсянников Н. ЦК РКП и Брест [Ц. К. Р. К. П. и Брест] (К истории подписания Брестского мира) // Современник. — 1922. — Вип. I. — С. 17—33.
- Павлович М. Ленин и Брест // Красная новь. — 1923. — № 4.
- Павлович М. Брестскій миръ и условія экономическаго возрожденія Россіи. — М. : Изд-во ВЦИК сов. р., с., к. и к. д., 1918. — 87 с. — (Основы империалистической политики и Мировая война/ М. П. Павлович (Мих. Вельтман); Кн. 11. Ч. 1).
- Покровский М. Н. Ленин как тип революционного вождя // Пролетарская революция. — 1923. — № 2. — С. 63—73.
- Сорин В. Партия и оппозиция : из истории оппозиционных течений. Ч.1: Фракции левых коммунистов. / В. Сорин, с предисл. Н. Бухарина. — М. : Московский рабочий, 1925. — 188 с.
- Волковичер И. В. Брестский мир / И. Волковичер. — М., Л. : Госуд. изд-во (М.: тип. «Красный пролетарий»), 1928. — 84 с. — (Истпарт. Отд. ЦК ВКП (б) по изучению истории Октябрьской революции и ВКП (б). Серия научно-популярных очерков).
- Ильин-Женевский А. Ф. Брестский мир и партия (историческая справка) // Красная летопись. — 1928. — № 1 (25). — С. 48—66.
- Старчаков А. О. Брест // Красная летопись. — 1928. — № 3. — С. 219—225.
- Рахметов В. К истории январских тезисов Ленина 1918 года // Пролетарская революция. — 1929. — № 5.
- Кин Д. Брестский мир и VII съезд партии // Седьмой съезд ВКП/б/. Март 1918. Протоколы, резолюции и постановления / под ред. Д. Кина и В. Сорина. — М., Л. : Гос. изд-во (М. : 1-я Образцовая тип.), 1928. — lviii, 305 с. — (Протоколы съездов и конференций В.К.П.(б) / Истпарт. Отд. ЦК ВКП(б) по изучению истории Октябрьской революции и ВКП(б)).
- Бубнов А. ВКП/б/ // БСЭ. — 1930. — Т. 11.
- Минц И. «Левые коммунисты» в свете новых фактов // Историк-марксист. — 1931. — № 15. — С. 159—163.
- Сталин И. В. О некоторых вопросах истории большевизма // Пролетарская революция. — 1931. — № 6 (113).
- Сталин И. В. О некоторых вопросах истории большевизма: Письмо в редакцию журнала «Пролетарская Революция» // Сочинения. — М. : Политиздат, 1954. — Т. 13. — С. 84—102.
- Stalin I. V. Werke. — Berlin : Dietz, 1951. — Bd. 4. — S. 24 f., 34—41.
- Котович В. Политика партии в период Бреста / В. Котович; под общ. ред. В. Котовича, З. Пиндрика и К. Розенблюма.. — Л. : ВПАТ (ЛОЦТ им. К. Ворошилова), 1934. — 51 с. — (ВКП(б) и военные вопросы / Воен.-полит. акад. РККА им. Толмачева; Вып. 5).
- Антонов П. Борьба партии с «Левыми коммунистами» и Троцким по вопросу о Брестском Мире // Борьба классов. — 1935. — № 4 (квітень). — С. 6—12.
- Березин Н. Борьба партии о «левыми» коммунистами // Большевик. — 1935. — № 11. — С. 75—85.
- Шачнев М. Борьба партии против «левых коммунистов» и троцкистов в 1918—1921 гг. // Пропагандист. — 1935. — № 7.
- Неелов М. М. Борьба большевиков за мир. (Октябрь 1917 — март 1918 гг.) / М. М. Неелов, канд. ист. наук.. — Омск : Обл. кн. изд-во, 1958. — 84 с.
- Рыбаков М. В. Первый послеоктябрьский съезд Коммунистической партии // Вопросы истории КПСС. — 1963. — № 3.
- Никольников Г. Л. Победа ленинской стратегии и тактики по вопросам войны, мира и революции. — Киев : Изд-во Киев. ун-та, 1966. — 240 с.
- Багаев Б. Ф. Борьба большевиков за ратификацию Брестского мира в местных Советах (февраль-март 1918 г.) // Научные записки : Ленинградский финансово-экономический институт. — 1957. — Вип. 18. — С. 29—57.
- Багаев Б. Ф. Борьба с «левыми коммунистами» в местных партийных организациях накануне VII съезда партии // Исторические науки. — 1961. — № 1.
- Берлина З. Н., Горбунова Н. Т. Брестский мир и местные партийные организации // Вопросы истории КПСС. — 1963. — № 9.
- Ознобишин Д. В. От Бреста до Юрьева : из истории внешней политики Советской власти 1917—1920 гг. — М. : Наука, 1966. — 328 с.
- Черных А. Г. В. И. Ленин — историк пролетарской революции в России / А. Г. Черных; АН СССР. Ин-т истории СССР. — М. : Наука, 1969. — 332 с.
- Майоров С. М. Октябрьская революция и осуществление ленинской политики мира // Вопросы истории. — 1957. — № 11 (листопад). — С. 27—47.
- Майоров С. М. Борьба Советской России за выход из империалистической войны. — М. : Госполитиздат, 1959. — 295 с.
- Никольников Г. Л. Жовтнева соціалістична революція i боротьба радянської держави за загальний демократичний мир // Торжество ідей ленінізму : збірник статей / ВПШ при ЦК КП України. — Київ : Держполітвидав УРСР, 1957. — 558 с.
- Тёмкин Я. Г. Большевики в борьбе за демократический мир (1914—1918 гг.): дисс. на соискание учен. степ. канд. ист. наук / Ленингр. гос. ун-те. — М., 1957. — 434 с.
- Чубарьян А. О. Брестский мир / Акад. наук СССР. Ин-т истории. — М. : Наука, 1964. — 246 с.
- Чубарьян А. О. Брестский мир. — М. : Госполитиздат, 1963. — 46 с. — (Страницы истории Советской Родины). — 118 000 екз.
- Сламихин Н. А. Критика В. И. Лениным «левых коммунистов» по вопросам теории социалистической революции // Некоторые вопросы стратегии и тактики партии большевиков в Октябрьской революции: [сборник статей] / Высш. парт. школа при ЦК КПСС. Кафедра истории КПСС ; [Редколлегия: Ф. Д. Кретов (глав. ред.) и др.].. — М. : Мысль, 1968. — С. 322—363. — 444 с.
- Муравьёв А. М. Победа ленинского предвидения / к. ист. н. А. М. Муравьёв. — Л. : о-во «Знание» РСФСР. Ленингр. орг., 1978. — 34 с. — (В помощь лектору / О-во «Знание» РСФСР, Ленингр. отд-ние).
- Андронов С. А. VII съезд РКП (б) / С. А. Андронов. — М. : Политиздат, 1980. — 94 с.
- Минц И. И. Год 1918-й / И. И. Минц. — М. : Наука, 1982. — 576 с.
- Позняков К. I., Лиханська Л. О., Бронников В. Д. Минц И. И. Год 1918-й, — М.: Наука, 1982. — 576 с. // Український історичний журнал. — 1984. — № 5. — С. 143—145.
- Волкогонов Д. А. Демон революции // Правда. — 1988. — 9 вересня.
- Журавлев В., Наумов В. Возвращение к правде // Правда. — 1988. — 9 жовтня.
- Бордюгов Г., Козлов В. Николай Бухарин. Эпизоды политической биографии // Коммунист. — 1988. — № 13.
- Горелов И. Е. Николай Бухарин / И. Е. Горелов. — М. : Московский рабочий, 1988. — 282 с. — ISBN 5-239-00604-0.
- Старцев В. И. Л. Д. Троцкий : (Страницы полит. биогр.) / В. И. Старцев. — М. : Знание, 1989. — 63 с. — ISBN 5-07-000955-9.
- Журавлев В. В. Рубикон Бреста // Вопросы истории КПСС. — 1990. — № 6, 7.
- Панцов А. В. История советского общества в новом освещении. Брестский мир // Вопросы истории. — 1990. — № 2. — С. 60—79.
- Городецкий Е. Восточный фронт в 1918 году // Вопросы истории. — 1947. — № 9 (липень). — С. 58—82.
- Ленин В. И. О Брестском мире: [Сборник речей]. — Харьков : Пролетарий, 1924. — 56 с.
- Ленин В. И. Ленин и Брестский мир : Статьи и речи Н. Ленина в 1918 году о Брестском мире : Сост. по материалам 15 т. «Собрания сочинений» Н. Ленина / с вводной ст. и прим. Н. Овсянникова. — М.; Пг. : Госиздат, 1923. — 118, [1] с.
- Ленин В. И. Ленин и Брестский мир / Ст. и речи Н. Ленина в 1918 году о Брестском мире. — 2-е изд. — М. : Госиздат, 1924. — 118 с.
- Ленин В. И. Брестский мир — мирная передышка. — Ижевск : Удмуртгосиздат, 1940. — 44 с.
- Фельштинский Ю. Крушение мировой революции. Брестский мир: октябрь 1917 — ноябрь 1918. — М. : Терра, 1992. — 656 с.
- Фельштинский Ю. Крушение мировой революции. Брестский мир, октябрь 1917 — ноябрь 1918. — М. : Терра : Кн. Клуб Книговек, 2014. — 541, [2] с. — (Тайны истории в романах, повестях и документах; Век XX). — ISBN 978-5-4224-0823-8.
- Поршнева О. С. Менталитет и социальное поведение рабочих, крестьян и солдат России в период Первой мировой войны (1914 — март 1918 г.). — Екатеринбург : Терра, 2000. — 414, [1] с. — ISBN 5-7691-1026-0.
- Михутина И. В. Украинский Брестский мир : путь выхода России из Первой мировой войны и анатомия конфликта между Совнаркомом РСФСР и правительством Украинской центральной рады. — М. : Европа, 2007. — 278, [1] с. — (Серия «Евровосток»). — ISBN 978-5-9739-0090-8.
- Калашников В. В. Брест-1918: иной взгляд // Санкт-Петербургские ведомости. — 2008. — 14 березня.
- Селезнев Ф. А. Судьба учредительного собрания и вопрос о сепаратном мире с Германией // Первая мировая война. Взгляд из ХХ века. Россия и Нижегородская губерния в 1914—1918 гг. — Нижний Новгород : Деком, 2014.
- Эльчибекян А. М. Установление Советской власти в Армении / АН АрмССР, Ин-т истории. — Ереван : Изд-во Акад. наук Арм. ССР, 1954. — 136 с.
- Эльчибекян А. М. Великая Октябрьская социалистическая революция и победа Советской власти в Армении / АН АрмССР, Ин-т истории. — Ереван : Изд-во Акад. наук Арм. ССР, 1957. — 218 с. — (К 40-летию Великой Октябрьской социалистической революции / Акад. наук Арм. ССР. Ин-т истории).
- Саркисян Е. К.[hy]. Экспансионистская политика Османской империи в Закавказье накануне и в годы первой мировой войны / Акад. наук Арм. ССР. Сектор востоковедения. — Ереван : Изд-во Акад. наук Арм. ССР, 1962. — 496 с.
- Галоян Г. А. Рабочее движение и национальный вопрос в Закавказье. 1900—1922. — Ереван : Айастан, 1969. — 508 с.
- Галоян Г. А. Октябрьская революция и возрождение народов Закавказья. — М. : Мысль, 1977. — 296 с.
- Киракосян Дж. Младотурки перед судом истории / предисл. Г. Азатяна; ред. М. А. Гасратян; перев. с арм. Л. А. Казарян, С. П. Симоняна; примеч. Р. П. Кондакчяна. — Ереван : Айастан, 1989. — 494 с.
- Аветисян Г. Брест-Литовск : как были отторгнуты Турцией Карс, Ардаган и Батум. — Ереван : Спюрк, 1994. — 144 с.
- Адонц Н. Армянский вопрос и германские планы : [арх. 19 травня 2017] // Международная политика и мировое хозяйство : двухнедельный журнал. — Петроград, 1918. — № 4 (1 травня). — С. 3—17.
- Адонц Н. Армянский вопрос и германские планы : [арх. 9 серпня 2018] // «Вестник общественных наук» НАН РА. — Ереван : Издательство «Гитутюн» НАН РА, 1993. — № 1. — С. 139, 142. — ISSN 0320-8117.
- Адонц Н. Турецкая нота и Турецкая Армения // Новая жизнь. — Петроград, 1918. — 24 травня.
- Адонц Н. Турецкая нота и Турецкая Армения : [арх. 9 серпня 2018] // «Вестник общественных наук» НАН РА. — Ереван : Издательство «Гитутюн» НАН РА, 1990. — № 4. — С. 73—77. — ISSN 0320-8117.
- Есаян Н. К. Брест-Литовские переговоры (1918 г.). Отторжение от России закавказских территорий: к истории вопроса / ред.: А. В. Доброва. — СПб. : ИВЭСЭП, Знание, 2004. — 32 с. — ISBN 5-7320-0782-2.
- Армянский вопрос и геноцид армян в Турции (1913—1919). Материалы политического архива министерства иностранных дел Кайзеровской Германии. Сборник / НАН РА. Междунар. гуманит. фонд арменоведения им. Ц.П. Агаяна; сост., отв. ред., авт. предисл., введ. и примеч. В. Микаелян. — Ереван : Гитутюн, 1995. — 631 с. — ISBN 5-8080-0334-2.
- Погосян А. М. Карсская область после победы Великой Октябрьской социалистической революции; Турецкое нашествие 1918 года // Карсская область в составе России / отв. ред. В. А. Дилоян; рец. В. А. Байбуртян. — Ереван : Айастан, 1983. — 285 с.
- Барсегов Ю. Г. Брест-Литовский договор и Армения // Геноцид армян: ответственность Турции и обязательства мирового сообщества : Док. и коммент. = The Genocide of Armenians: The Responsibitaty of Turkey and the Obligations of the World Community / Союз армян России, Арм. ин-т междунар. права и политологии в Москве; Сост., отв. ред., авт. предисл. и коммент. Ю. Г. Барсегов. — Гардарики : М., 2005. — Т. 2. ч. 2. — 606, [1] с. — (ОАО Можайский полигр. комб.). — ISBN 5-8297-0256-8.
- Казанджян Р., Азнаурян С., Григорян Д.. Некоторые аспекты рассмотрения армянского вопроса на переговорах в Брест-Литовске (1918 г.) // Туркологические и османистические исследования = Turkish and Ottoman studies = Թյուրքագիտական և օսմանագիտական հետազոտություններ / Խմբ.՝ Ռ. Սաֆրաստյան ; ՀՀ ԳԱԱ Արևելագիտ. ին-տ. — Երևան : Զանգակ-97, 2005. — Т. 3. — С. 48—72. — 112 с. — ISBN 99941-37-42-5.
- Казанджян Р., Азнаурян С., Григорян Д.. Некоторые аспекты рассмотрения армянского вопроса на переговорах в Брест-Литовске (1918 г.) // Современные Российско-Армянские отношения (к 175-летию Туркманчайского договора) / ред. кол.: А. Г. Задохин, В. В. Цыкало, С. А. Азнаурян, Г. Г. Кадымов, З. Ф. Мамедов. — М. : Дипломатическая академия МИД России, 2004. — С. 110—130. — 160 с.
- Недев, Никола. Bulgarien im Weltkrieg = България в Световната война 1915—18. — София, 1927.
- Александър Ганчев. Войните презъ третото българско царство. — София, 1937. — Т. 4. България в световната война 1915—1918 г.
- Винниченко В. Die Wiedergeburt einer Nation = Відродження нації. — Киев, Вена : Dt. Verlagsanstalt, 1920. — Т. 1, 2.
- Винниченко В. Відродження нації (Історія української революції: марець 1917 р. — грудень 1919 р.). — Книга Роду, 2008. — 797 с. — ISBN 9662186247.
- Рубач М. К истории украинской революции // Летопись Революции : журнал Истпарта ЦК КП(б) Украины. — Харьков, 1926. — № 6 (21). — С. 7—35.
- Севрюк О. Берестейський мир (Уривки зі споминів) : [укр.] // Українські Вісти. — Париж, 1927. — № 19—22.
- Севрюк О. Берестейський Мир 9-ІІ-1918 (Уривки зі споминів) / Відбиток з «Українських Вістей». Додаток: Борщак І. Література про Берестейський Мир Центральної Ради. — Париж : Les Nouvelles Ukrainiennes, 1927. — 16 с.
- Кобляков И. К. От Бреста до Рапалло : Очерки истории советско-германских отношений с 1918 по 1922 г. — М. : Госполитиздат, 1954. — 252 с.
- Kobljakov I. K. Der Brester Vertrag // Von Brest bis Rapallo. Geschichtlicher Abriß der sowj.-dt. Beziehungen von 1918—22. — Berlin : Verl. Kultur u. Fortschritt, 1956. — S. 13—54.
- Штейнберг И. З. Почему мы против Брестского мира : [арх. 25 вересня 2018] / И. З. Штейнберг; Партия левых социал.-рев. (интернационалистов). — М. : Революционный социализм, 1918. — 31 с.
- Steinberg I. Warum wir gegen den Frieden von Brest-Litowsk sind. — Genf : Buchdruckerei Reggiani, 1918.
- Steinberg I. In the Workshop of the Revolution. — New York : Rinehart, 1953. — P. 83, 241. — 306 p.
- Деникин А. И. Очерки русской смуты. — М. : Айрис-пресс, 2006. — Т. 2. — ISBN 5-8112-1890-7.
- Деникин А. И. Брест-Литовск. — Париж : L. Menstschikoff, 1933. — 51, [1] с. — (Минувшее: Историческая библиотека русского освободительного движения, 1).
- Зиберт Д.. Карта из приложения к Брест-Литовскому мирному договору: причины неопубликования и ошибки в интерпретации текста документа в немецкоязычной историографии : [арх. 6 жовтня 2018] // Журн. Белорус. гос. ун-та. История. — 2018. — № 2. — С. 47—56. — ISSN 2520-6338.
- Александров В.. Брест-литовският мирен договор 1918 г. Военностратегически причини и международноправни последици. — София : Военно издателство, 2009. — 231 с. — ISBN 9789545094224.
- Марков Г.. Голямата война и българската стража между Средна Европа и Ориента 1916—1919 г.. — София : БАН, 2006. — 404 с. — ISBN 9543220727.
- Владева Л. В.. Брест–Литовският мир и България : [болг.] // Известия на държавните архиви. — 1996. — Т. 72. — С. 47—61. — ISSN 0323-9780.
- Камбуров Г.. Разногласия в четворния съюз при преговорите в Брест-Литовск и Букурещ през 1918 г. : [болг.] // Исторически преглед. — 1971. — № 3. — С. 48—58. — ISSN 0323-9748.
- Ксенофонтов И. Н. Мир, которого хотели и который ненавидели : Докум. репортаж [о заключении Брест. мир. договора]. — М. : Политиздат, 1991. — 414 с. — 30 000 екз. — ISBN 5-250-01174-8.
- Александр Парвус. В борьбе за правду = Von Parvus. Im Kampf Um Die Wahrheit. — М. : Альпина Паблишер, 2017. — 147 с. — ISBN 978-5-9614-6465-8.
- Гражданская война и военная интервенция в СССР. Энциклопедия / отв. ред. С. С. Хромов. — 1-е изд. — М. : Советская энциклопедия, 1983. — 704 с. — 100 000 екз.
- История дипломатии / под ред. В. А. Зорина [и др.]; авт. С. Ю. Выгодский, С. А. Гонионский, И. М. Горохов и др. — 2-е изд., перераб. и доп. — М. : Госполитиздат, 1965. — Т. 3: Дипломатия на первом этапе общего кризиса капиталистической системы. — 831 с. — 63 500 екз.
- История дипломатии / под ред. акад. В. П. Потёмкина. — М.; Л. : ОГИЗ, 1945. — Т. 2. Дипломатия в новое время (1872—1919 гг.).
- Бутаков Я. Н. Брестский мир. Ловушка Ленина для кайзеровской Германии. — М. : Вече, 2012. — 448 с. — (Военный архив). — 2000 екз. — ISBN 978-5-9533-6333-4.
- Божич А. С. Брестский мир в оценке оппозиционной прессы (февраль — март 1918 г.) // Ключевские чтения — 2007: Русский исторический процесс глазами современных исследователей: материалы Межвузовской научной конференции (март 2007 г.): сборник научных трудов / ред. В. Е. Воронин. — М. : Изд-во Московского педагогического государственного университета (МПГУ), 2007. — С. 308—314. — 381 с. — ISBN 5-94845-190-9.
- Макаренко П. В. Большевики и Брестский мир : [арх. 13 серпня 2018] // Вопросы истории. — 2010. — № 3 (березень). — С. 3—21.
- Уткин А. И. Унижение России: Брест, Версаль, Мюнхен. — М. : Эксмо, Алгоритм, 2004. — 624 с. — (История России. Современный взгляд). — ISBN 5-699-05831-1.
- Борьба за мир // История Украинской ССР в 10-ти томах / Кондуфор Ю. Ю. (гл. ред.). — К. : Наукова думка, 1984. — Т. 6: Великая Октябрьская социалистическая революция и гражданская война на Украине (1917—1920). — 655 с. — 58 000 екз.
- Иванов И. С. Очерки истории Министерства иностранных дел России. 1802—2002. — М. : Olma Media Group, 2002. — Т. 2. — 617 с. — ISBN 9785224036530.
- Базанов С. Н. Крестьянская армия после первых поражений в ноябре 1917 — марте 1918 г. : [арх. 11 вересня 2018] // Мир и политика. — 2012. — № 9. — ISSN 2073-8161.
- Савченко В. А. Война Германии, Австро-Венгрии и УНР против Советской Украины (февраль — апрель 1918) // Двенадцать войн за Украину. — Харьков : Фолио, 2006. — 415 с. — (Время и судьбы). — ISBN 966-03-3456-7.
- Волков С. В. Прерванная традиция. «Земшарная республика» вместо «Единой и Неделимой» // Почему РФ — ещё не Россия. Невостребованное наследие империи. — Вече, 2010. — 352 с. — (Русский вопрос). — 4000 екз. — ISBN 978-5-9533-4528-6.
- Волков С. В. Праздник государственной измены? // Новая газета. — 2012. — № 19 (22 лютого).
- Волкогонов Д. А. Троцкий. Политический портрет. — М. : АСТ, 1998. — Т. 1. — 416 с. — (Всемирная история в лицах). — ISBN 5-237-00974-3.
- Дмитриев С. Н. Таинственный Альянс // Наш современник : журнал. — 1990. — № 11. — С. 128—136. — ISSN 0027-8238.
- Нольде Б. Э. Политическая карта Брестских договоров // Международная политика и мировое хозяйство. — Пг., 1918. — № 2. — С. 3—13.
- Васильева О. Ю. Российская Православная Церковь и Октябрьская революция / Церковь и гражданская война — что произошло? : [арх. 14 серпня 2018] // Православие и Мир. — 2017. — 2 листопада.
- Карнаухов Д. В. Польша. Чужая война. // Первая мировая война: историографические мифы и историческая память: моногр. : в 3 кн. / под ред. д-ра ист. наук О. В. Петровской; Рос. ин-т стратег. исслед.. — М., 2014. — Т. 1: Народы Российской империи. — С. 185—215. — 416 с. — ISBN 978-5-7893-0192-0.
- Жупикова Е. Ф. Большая российская энциклопедия : [в 36 т.] / председ. ред. кол. Ю. С. Осипов, отв. ред. С. Л. Кравец. — М. : Науч. изд-во «БРЭ», 2006. — Т. 4. Большой Кавказ — Великий канал. — С. {{{сторінки}}}. — ISBN 5-85270-333-8. (рос.)
Англійською мовою
ред.- Hovannisian R. G. Армения на пути независимости, 1918 г. = Armenia on the road to independence 1918. — Berkeley : University of California Press, 1969. — viii, 364 p.
- Aram A. Yengoyan. «No War—No Peace»: The Treaty of Brest-Litovsk : [англ.] // Armenian Review. — Watertown, Mass., 2010. — Vol. 52, № 1—2 (Помилка: неправильний час). — С. 33—44. — ISSN 0004-2366.
- Hrusevskyj M. A History of Ukraine / ed. by O. J. Frederiksen. — 3rd ed. — New Haven : Yale University Press, 1941. — 629 p.
- Reshetar J. S. The Demise of the Rada // The Ukrainian Revolution 1917—1920. A study in nationalism. — Princeton, New Jersey : Princeton University Press, 1952. — 363 p.
- Warvariv C. Polish-Ukrainian Relations, November 1916—November 1918 : [арх. 12 липня 2018] : [англ.] // East European Problems. — 1956. — Vol. 1, № 1 (Помилка: неправильний час). — С. 35—50. — ISSN 0422-0994.
- Deutscher I. The Prophet armed. Trotsky 1879—1921. — London : Oxford University Press, 1954.
- Дойчер И. Драма Брест-Литовска // Троцкий. Вооруженный пророк. 1879—1921 / Пер. с англ. Т. М. Шуликовой. — М. : Центрполиграф, 2006. — С. 351—408. — 527 с. — ISBN 5-9524-2147-4.
- Warth R. D.. A Separate Peace // Союзники и русская революция = The Allies and the Russian Revolution. From the fall of the monarchy to the Peace of Brest-Litowsk. — Durham, N. C. : Duke University Press, 1954.
- Warth R. D.. The Allies and the Russian Revolution. From the fall of the monarchy to the Peace of Brest-Litowsk. — Russell & Russell, 1973. — 294 p. — ISBN 978-0846216995. — ISBN 084621699X.
- Magnes J. L. Россия и Германия в Брест-Литовске. Документальная история мирных переговоров = Russia and Germany at Brest-Litovsk: A Documentary History of the Peace Negotiations. — New York : Rand School of Social Science, 1919. — 192 p.
- Proceedings of the Brest-Litovsk Peace Conference: The Peace Negotiations between Russia and the Central Powers, 21 November 1917 — 3 March 1918. — Washington, DC : Government Printing Office, 1918. — 187 p.
- Fischer L.. The Soviets in World Affairs. A history of the relations between the Soviet Union and the rest of the World 1917—1929. — 2nd ed. — Princeton : Princeton University Press, 1951. — Vol. 1, 2.
- Shub D. Brest-Litovsk // Lenin: A Biography. — revised, unabridged. — Doubleday, 1948. — 438 p.
- Shub D. Lenin: A Biography. — revised, reprint. — Penguin, 1976. — 496 p. — (Political Leaders of the Twentieh Century). — ISBN 9780140208092. — ISBN 0140208097.
- Shub D. Brest-Litowsk // Lenin / Margaret Zedtwitz. — Wiesbaden : Limes-Verl, 1952. — S. 322—332.
- Shub D. Lenin: A Biography. — revised, reprint. — Penguin, 1976. — 496 p. — (Political Leaders of the Twentieh Century). — ISBN 9780140208092. — ISBN 0140208097.
- Alfred L. P. Dennis. Brest-Litovsk // The Foreign Policies of Soviet Russia. — New York : E. P. Dutton and Co., 1924. — xv, 500 p.
- Kennan, George F. The First Brest-Litovsk Crisis // Soviet-American relations, 1917—1920. — Princeton : Princeton University Press, 1956. — Vol. I. Russia leaves the War.
- Avalishvili Z. Независимость Грузии в международной политике 1918—1921 год = The Independence of Georgia in international politics (1918—1921). — London : Headley Brothers, 1940. — xxi, 286 p.
- Avalov Z. The Independence of Georgia in international politics (1918—1921). — Westport, Conn. : Hyperion Press, 1981. — xxi, 286 p. — ISBN 9780830500598. — ISBN 0830500596.
- Kazemzadeh F. The Struggle for Transcaucasia (1917—1921). — New York : Philosophical Library, 1951. — xiii, 356 p.
- Kazemzadeh F. The Struggle for Transcaucasia (1917—1921) / with an introduction by Michael Karpovich. — London : Anglo Caspian, 2008. — viii, 360 p. — ISBN 9780956000408. — ISBN 0956000401.
- Wheeler-Bennet J. W. The Forgotten Peace: Brest-Litovsk, March 1918. — London : Macmillan, 1938. — 478 с.
- Уилер-Беннет Д. Брестский мир. Победы и поражения советской дипломатии = Brest-Litovsk: The Forgotten Peace March 1918 / пер. с англ. С. К. Меркулова. — М. : Центрполиграф, 2009. — 416 с. — 3000 екз. — ISBN 978-5-9524-4288-7.
- Wheeler-Bennett J. W. The Meaning of Brest-Litovsk Today : [арх. 25 листопада 2018] : [англ.] // Foreign Affairs. — 1938. — Vol. 17, № 1—4 (October). — С. 137—152.
- Wheeler-Bennett J. W. From Brest-Litovsk to Brest-Litovsk : [арх. 25 листопада 2018] : [англ.] // Foreign Affairs. — 1940. — Vol. 18, № 1—4 (January). — С. 196—210.
- Wheeler-Bennett J. W. The Treaty of Brest-Litovsk and Germany’s Eastern Policy. — Oxford : Oxford University Press, 1939. — 32 p. — (Oxford Pamphlets on World Affairs, No. 14).
- Reynolds М. А.. Brest-Litovsk and the opening of the Caucasus // Shattering Empires: The Clash and Collapse of the Ottoman and Russian Empires 1908—1918. — Cambridge University Press, 2011. — xiv, 303 p. — ISBN 9781139494120. — ISBN 1139494120. — ISBN 978-0-521-19553-9. — ISBN 978-0-521-14916-7.
- Pipes R. Brest-Litovsk // The Russian Revolution. — 1990. — Vol. 2.
- Пайпс Р. Брест-Литовск // Русская революция. — М. : Захаров, 2005. — Т. 2: Большевики в борьбе за власть 1917—1918. — 720 с. — ISBN 5-8159-0526-7.
- Borislav Chernev. Twilight of Empire: The Brest-Litovsk Conference and the Remaking of East-Central Europe, 1917—1918. — University of Toronto Press, 2017. — 328 p. — ISBN 9781487513351. — ISBN 1487513356. — ISBN 9781487501495. — ISBN 1487501498.
Вірменською та турецькою мовами
ред.- Հարությունյան Ա. Турецкая интервенция в Закавказье в 1918 г. и оборонительные бои = Թուրքական ինտերվենցիան Անդրկովկաս 1918 թ. և ինքնապաշտպանական կռիվները / Ա.Հ. Հարությունյան; Խմբ.՝Վ.Ն. Ղազախեցյան, Ե.Ղ. Սարգսյան; ՀՍՍՀ ԳԱ, Պատմ. ին-տ. — Երևան : ԳԱ հրատ, 1984. — P. 132, 145.
- Գալոյան Գ. Армения и великие державы: 1917—1923 гг = Հայաստանը և մեծ տերությունները : 1917-1923թթ. / Գ.Ա. Գալոյան; Խմբ.՝ Վ. Ա. Միքայելյան; ՀՀ ԳԱԱ, Պատմ. ի-նտ. — Երևան : Գիտություն, 1999. — 540 p. — ISBN 5-8080-0407-1.
- Ավետիսյան Հ. [1] = The Armenian Question in 1918 = Հայկական հարցը 1918 թվականին / ՀՀ ԳԱԱ Պատմութ. ին-տ. — Երևան : Բարձրագույն դպրոց, 1997. — 436 p. Архівовано з джерела 11 грудня 2021
- Ստեփանյան, Ս. Ս. (1998) Հ. Ավետիսյան, Հայկական Հարցը 1918 թվականին, Երևան, «Բարձրագույն դպրոց» հրատ., 1997, 436 էջ:. Պատմա-բանասիրական հանդես, № 1—2. pp. 260—262. ISSN 0135-0536.
- Սահակյան Տ.. Болезненные договоры = Ցավալի պայմանագրեր / Տ. Ղ. Սահակյան; Խմբ.՝ Վ. Այվազյան. — Երևան : Լուսակն, 2007. — 531 p. — ISBN 978-99941-48-61-5.
- Սարգսյան Ե.[hy]. [2] = Դավադիր գործարք : Հայաստան-Ռուսաստան-Թուրքիա / Ե.Ղ. Սարգսյան; Խմբ.՝ Էդ. Գևորգյան, Ա. Կարապետյան. — Երևան : Հայաստան, 1995. — P. 91. — ISBN 5-540-01565-7. Архівовано з джерела 11 грудня 2021
- Հոկտեմբերյան սոցիալիստական Մեծ Հեղափոխությունը և Սովետական իշխանության հաղթանակն ու ամրապնդումը Հայաստանում (1917—1921) // История армянского народа = Հայ Ժողովրդի Պատմություն / Խմբ. կոլ.` Հովհաննիսյան Ա. Գ., Աղայան Ց. Պ., Առաքելյան Բ. Ն., Բարխուդարյան Վ. Բ., Գալոյան Գ. Ա., Երեմյան Ս. Տ., Խաչիկյան Լ. Ս., Հասրաթյան Մ. Ս., Հովհաննիսյան Ա. Ռ., Ներսիսյան Մ. Գ., Սարգսյան Գ. Խ.: ՀՍՍՀ ԳԱ Պատմության ին-տ. — Երևան : ՀՍՍՀ ԳԱ հրատ, 1967. — Т. 7. — 655 p. — 12000 прим.
- Georges Lestien, Roger Cere. İki Dünya Savaşı: I. 1914—1918, II. 1939—1945 / Çeviren: Nihal Önal. — İstanbul : Varlık Yayınları, 1966. — (Varlık yayınları, 1215; Varlık yayınları, Faydalı kitaplar, 56)
- Kurat, Akdes Nimet. Brest-Litovsk'ta Türk ve Sovyet-Rus Heyetleriarasında müzakereler // Турция и Россия = Türkiye ve Rusya. — Kültür Bakanlığı, 1990. — (Kültür Bakanlığı, 1194; Kültür Eserleri Dizisi, 150) — ISBN 9789751707031.
- Akdes Nimet Kurat. Brest-Litovsk Müzakereleri ve Barışı // Belleten. — Ankara, 1967. — C. XXXI, num. 123 (7). — S. 375—415. Архівовано з джерела 9 січня 2020. Процитовано 11 грудня 2021.
- A. Halûk Ülman. Birinci Dünya Savaşına Giden Yol ve Savaş. — Ankara, 1973. — (Ankara Üniversitesi Siyasal Bilgiler Fakültesi yayınları, no. 355; Basın ve Yayın Yüksek Okulu yayınları, no. 2; Cumhuriyetin 50. yılı yayınları, sayı 7)
- A. Halûk Ülman. Birinci Dünya Savaşına giden yol ve savaş. — 3. baskı. — Ankara : İmge Kitabevi, 2002. — ISBN 9789755333687.
- Renouvin P. Birinci Dünya Savaşı ve Türkiye (1914—1918) / dilimize çeviren Adnan Cemgil; Türkiye ile ilgili bölümleri inceleyen ve genişleten Niyazi Akşit. — İstanbul : Altın Kitaplar Yayınevi, 1969.
- Renouvin P. Birinci Dünya Savaşı ve Türkiye 1914—1918 / Çeviren: Örgen Uğurlu. — İstanbul : Örgün, 2004. — ISBN 9789757651321.
- Taş, Necati Fahri. Erzincan Mütarekesi ve Brest-Litovsk. — Ankara : Erzincan İli Merkez ilçe Köyler Birliği, 1995. — (Erzincan İli Merkez İlçe Köyler Birliği yayınları, 2) — ISBN 9789759498702.
- Kılıç, Selami. Türk-Sovyet İlişkilerinin Doğuşu : Brest-Litovsk Barışı Ve Müzakereleri (22 Aralık 1917 — 3 Mart 1918). — İstanbul : Dergâh Yayınları, 1998. — (Tarih dizisi, 17; Dergâh Yayınları, 179) — ISBN 9757737356.
- Yerasimos S.[tr]. Kurtuluş Savaşı'nda Türk-Sovyet İlişkileri (1917—1923). — 2. basım. — İstanbul : Boyut Kitapları, 2000. — (Boyut Kitapları araştırma dizisi) — ISBN 9789755214009.
- Gülboy B. I. Dünya Savaşı Tarihi. — Ankara : Altın Kitaplar, 2004. — ISBN 9789752104600.
- Sander O.[tr]. Siyasi Tarih : İlkçağlardan 1918'e. — Ankara : İmge Kitabevi, 2006. — ISBN 9789755330433.
- Sander O.[tr]. Siyasi Tarih 1918—1994. — Ankara : İmge, 2008. — ISBN 9789755330051.
- Sander O.[tr]. Türkiye'nin Dış Politikası / Derleyen: Dr. Melek Fırat. — 4. Baskı. — Ankara : İmge Kitabevi Yayınları, 2013. — ISBN 9789755332314.
- Armaoğlu F.[tr]. 20. Yüzyıl Siyasi Tarihi (1914—1995) = Yirminci yüzyıl siyasî tarihi. — 18. bs. — İstanbul : Alkım, 2012. — ISBN 9789944148603.
- Halil Bal. Brest-Litovsk Antlaşması'ndan Sonra Türkiye ve Ermeniler // Yakın Dönem Türkiye Araştırmaları. — Istanbul University, 2004. — Num. 5 (29 Ağustos). — S. 25—51. — ISSN 1304-9720. Архівовано з джерела 11 грудня 2021. Процитовано 11 грудня 2021.
Документи та мемуари
- Die völkerrechtlichen Urkunden des Weltkrieges / hrsg. Theodor Niemeyer. — München : Duncker & Humblot, 1922. — (Jahrbuch des Völkerrechts, 8)
- Die völkerrechtlichen Urkunden des Weltkrieges / hrsg. Theodor Niemeyer. — Fb&c Limited, 2017. — (Classic Reprint) — ISBN 9780282043339.
- Kühlmann R. Der Frieden von Brest-Litowsk // Erinnerungen. — Heidelberg : Schneider, 1948.
- VII // Ursachen und Folgen. Vom deutschen Zusammenbruch 1918 und 1945 bis zur staatlichen Neuordnung Deutschlands in der Gegenwart. Eine Urkunden und Dokumentensammlung zur Zeitgeschichte / hrsg. von H. Michaelis, E. Schraepler. — Berlin : Wendler, 1958.
- Karl von Hertling. Friede mit Russland // Ein Jahr in der Reichskanzlei. Erinnerungen an die Kanzlerschaft meines Vaters. — Freiburg i. Br. : Herder, 1919.
- Ludendorff E. Der Waffenstillstandvertrag mit Rußland vom 15. Dezember 1917 // Urkunden der Obersten Heeresleitung über ihre Tätigkeit 1916—1918. — 4. Aufl. — Berlin : Mittler, 1922.
- Ludendorff E. Die Friedensverhandlungen in Brest-Litowsk // Meine Kriegserinnerungen. — Berlin : Ernst Siegfried Mittler, 1919.
- Людендорф Э. Мои воспоминания о войне. Первая мировая война в записках германского полководца. 1914—1918. М.: Центрополиграф, 2007. С. 242—251.
- Ludendorff E. Die Friedensverhandlungen in Brest-Litowsk // Meine Kriegserinnerungen. — Berlin : Ernst Siegfried Mittler, 1919.
- Hoffmann M. Der Frieden von Brest-Litowsk // Der Krieg der versäumten Gelegenheiten. — München : Verl. f. Kulturpolitik, 1923.
- Hoffmann M. Der Frieden von Brest-Litowsk // Der Krieg der versäumten Gelegenheiten. — Leipzig, 1929.
- Гофман М. «Война упущенных возможностей» 2017
- Hoffmann M. [Brest-Litowsk] // Ehe Aufzeichnungen des Generalmajors Max Hoffmann / Hrsg. von K. F. Nowak. — Berlin : Verl. f. Kulturpolitik, 1929.
- Hoffmann M. Der Frieden von Brest-Litowsk // Der Krieg der versäumten Gelegenheiten. — Leipzig, 1929.
- Kreppel J.[de]. [3] — Wien : Der Tag, 1918. Архівовано з джерела 11 грудня 2021
- Spectator. Der Friede im Osten / Red. J. Kreppel[de] // Jüdische Korrespondenz : wochenblatt für jüdische Interessen. — Wien, 1918. — Bd. 4, Nr. 7, (2). — S. 1. Архівовано з джерела 11 грудня 2021. Процитовано 11 грудня 2021.
- Deutschland und Armenien 1914—1918: Sammlung diplomatischer Aktenstücke / hrsg. J. Lepsius. — Potsdam : Tempel, 1919.
Дослідження
- Walz E. Reichsleitung und Heeresleitung in der Periode des Friedens von Brest-Litowsk. — Düsseldorf : Nolte, 1936. — (Phil. Diss. Berlin.)
- Sanders-Nikuradse A. Kaukasien, Nordkaukasien, Aserbeidschan, Armenien, Georgien. Geschichtlicher Umriss. — 2. Aufl. — Hoheneidien-Verl : München, 1944. — (Schriften z. kontinentaleurop. Forschung, Bd. 1)
- Cleinow G. Brest-Litowsk, Zweiter Akt /2. Akt/ // Die Grenzboten : Zeitschrift für Politik, Literatur und Kunst. — 1918. — Bd. 77, Nr. 3 (Erstes Vierteljahr). — S. 74—80. Архівовано з джерела 20 жовтня 2020. Процитовано 11 грудня 2021.
- Cleinow G. Nach dem ersten Friedensschluß des Weltkrieges : die neue Front // Die Grenzboten : Zeitschrift für Politik, Literatur und Kunst. — 1918. — Bd. 77, Nr. 8 (Erstes Vierteljahr). — S. 226—229. Архівовано з джерела 5 березня 2016. Процитовано 11 грудня 2021.
- Ledebour G., Kohn O. Die unabhängige Sozialdemokratie und der «Brotfriede» mit der Ukraine : Amtliches Stenogramm der Reichstagsreden des Abg. Ledebour in der 130. Sitzung vom 20. Februar 1918 und des Abg. Cohn in der 131. Sitzung vom 22. Februar 1918. — Berlin : Schmiedecke, 1918.
- Loewenstein, F. Prinz zu. Was würde der Friede von Brest-Litowsk dem deutschen Volke kosten? / [Adolf Grabowsky] // Das neue Deutschland. — Berlin, 1918. — Bd. 6 (29 August). — S. 443—446.
- Rohrbach P. Brest-Litowsk und die Entente // Nord und Süd. — 1918. — Bd. 44 (29 August). — S. 71—78.
- Rohrbach P. Wendung in den Friedensverhandlungen von Brest-Litowsk // Deutsche Politik. — Weimar, 1918. — Bd. 3 (29 August). — S. 35—38.
- Stresemann G. Zur politischen Lage und zum Friedensvertrag mit der Ukrainischen Volksrepublik. (Reichstagsrede vom 20.2.1918) // Deutsche Stimmen. — 1918. — Bd. 30 (29 August). — S. 144—155.
- Stresemann G. Die Mittelmächte und der Ostfriede // Deutsche Stimmen. — 1918. — Bd. 30 (29 August). — S. 397—411.
- Zimmermann A. Was erwartet das deutsche Volk vom Frieden mit Rußland?. — Halle/S. : Mühlmann, 1918. — (Der deutsche Friede. H. 1.)
- Der Friede von Brest-Litowsk // Historisch-politische Blätter für das katholische Deutschland. — 1918. — Bd. 161 (29 August). — S. 258—266.
- Friede in Osteuropa // Historisch-politische Blätter für das katholische Deutschland. — 1918. — Bd. 161 (29 August). — S. 493—503.
- Friede mit Rußland // Historisch-politische Blätter für das katholische Deutschland. — 1918. — Bd. 161 (29 August). — S. 629—640.
- Friede im Osten. Denkschrift der Deutschen Friedensgesellschaft u. anderer pazifistischer Organisationen an den Reichstag 15.2.1918. — Berlin, 1918.
- Handelspolitische Abmachungen im Friedens vertrag mit Rußland // Export-Revue. Dt. Wochenzeitung. — 1918. — Nr. 11 (29 August).
- Cleinow G. In und um Brest-Litowsk // Die Grenzboten : Zeitschrift für Politik, Literatur und Kunst. — 1918. — Bd. 77, Nr. 4 (Erstes Vierteljahr). — S. 104—107. Архівовано з джерела 5 березня 2016. Процитовано 11 грудня 2021.
- Cleinow G. Randglossen zu Brest-Litowsk // Die Grenzboten : Zeitschrift für Politik, Literatur und Kunst. — 1918. — Bd. 77, Nr. 1 (Erstes Vierteljahr). — S. 26—29. Архівовано з джерела 26 жовтня 2020. Процитовано 11 грудня 2021.
- Cleinow G. Randglossen zu Brest-Litowsk // Die Grenzboten : Zeitschrift für Politik, Literatur und Kunst. — 1918. — Bd. 77, Nr. 2 (Erstes Vierteljahr). — S. 54—56. Архівовано з джерела 25 жовтня 2020. Процитовано 11 грудня 2021.
- Cleinow G. Brest-Litowsk, Schlußakt : Rückblick // Die Grenzboten : Zeitschrift für Politik, Literatur und Kunst. — 1918. — Bd. 77, Nr. 7 (Erstes Vierteljahr). — S. 202—207. Архівовано з джерела 20 вересня 2020. Процитовано 11 грудня 2021.
- Klein F. [Brest-Litowsk] // Die diplomatischen Beziehungen Deutschlands zur Sowjetunion 1917—1932. — 2. Aufl. — Berlin : Rütten u. Loening, 1953.
- Bredt J. V. Der Deutsche Reichstag im Weltkrieg. (Sachverständigengutachten.). — Berlin : Dt. Verlagsgesellsch. f. Politik u. Geschichte, 1926. — (Das Werk des Untersuchungsausschusses … des Dt. Reichstages 1919—1928. 2. Abt., R. 4, Bd 8.)
- Volkmann E. Die Annexionsfragen des Weltkrieges. — Berlin : Dt. Verlagsgesellsch. f. Politik u. Geschichte, 1931. — (Das Werk des Untersuchungsausschusses … des Dt. Reichstages 1919—1928. 2. Abt., R. 4, Bd 12.)
- Rosenberg A. Kapitel Die Diktatur des Generals Ludendorff // Die Entstehung der Deutschen Republik 1871—1918. — Berlin : Ernst Rowohlt, 1928.
- Rosenberg A. Geschichte der Weimarer Republik / Hrsg. von Kurt Kersten. — Frankfurt/M. : Europ. Verlagsanstalt, 1961. — ISBN 978-3434000037.
- Milatz, A. Der Friede von Brest-Litowsk und die deutschen Parteien. Phil. Diss. — Hamburg, 1949.
- Deuerlein, Ernst. [Brest-Litowsk] // Der Bundesratsausschuß für die auswärtigen Angelegenheiten, 1870—1918. — Regensburg : Habbel, 1955.
- John, Volkwart. Brest-Litowsk: Verhandlungen und Friedensverträge im Osten 1917 bis 1918. — Stuttgart : W. Kohlhammer, 1937. — (Beiträge z. Gesdi. d. nachbismarckischen' Zeit u. des Weltkrieges, H. 35)
- Robert Gale Woolbert. Brest-Litowsk: Verhandlungen Und Friedensverträge Im Osten 1917 Bis 1918 // Foreign Affairs. — 1938. — 1. Архівовано з джерела 25 листопада 2018. Процитовано 11 грудня 2021.
- Kröger, Theodor. Brest-Litowsk. Beginn und Folgen des bolschewistischen Weltbetrugs. — Berlin : Ullstein, 1937.
- Matthias E., Morsey R. Der Interfraktionelle Ausschuß 1917/18. — Düsseldorf : Droste-Verl, 1959. — (Quellen z. Gesch. d. Parlamentarismus u. d. polit. Parteien. Bd 1, I u. 1, II.)
- Hahlweg W.[de]. Der Diktatfriede von Brest-Litowsk 1918 und die bolschewistische Weltrevolution. — Münster : Aschendorff, 1960. — (Schriften d. Gesellsch. z. Förderung d. Friedrich-Wilhelms-Universität zu Münster. H. 44.)
- Gerald Freund. Der Diktatfrieden von Brest-Litowsk 1918 und die Bolschewistische Weltrevolution. Werner Hahlweg // The Journal of Modern History. — 1962. — Vol. 34, iss. 2 (06). — P. 221—222. — ISSN 1537-5358. — DOI: . Архівовано з джерела 11 грудня 2021. Процитовано 11 грудня 2021.
- Fischer F. Griff nach der Weltmacht. — Düsseldorf : Droste-Verl, 1961.
- Фишер Ф. Рывок к мировому господству. Политика военных целей кайзеровской Германии в 1914—1918 гг / пер. Л. В. Ланник. — М. : Политическая энциклопедия, 2017. — 896 с. — (Современная немецкая историография) — 800 прим. — ISBN 978-5-8243-2054-1.
- Czernin O. Friedensverhandlungen in Brest-Litowsk // Bonifazius-Korrespondenz. — Prag, 1918. — Bd. 12 (29 August). — S. 2—8.
- Czernin O. Frieden von Brest // Polit, u. volkswirtschaftl. Chronik d. österr.-ungar. Monarchie. — Wien, 1918. — 29 August. — S. 69.
- Seidler von Feuchtenegg E., Toggenburg F.[de]. Friede von Brest-Litowsk. [Reichsratsreden] // Parlamentarische Chronik. — Wien, 1918. — 29 August. — S. 1—25.
- Czernin O. Brest-Litowsk // В дни мировой войны = Im Weltkriege. — Berlin, Wien : Ullstein, 1919.
- Чернин О. Брест-Литовск // [4] = Im Weltkriege / Перевод с немецкого М. Константиновой, пред. М. Павловича. — М.-Пг. : Гиз, 1923. — С. 230—275. — (Библиотека современных мемуаров) — 7000 прим. Архівовано з джерела 11 грудня 2021
- Wiesner F. Treppenwitze General Hoffmanns // Neues Wiener Journal. — 1923. — . — 10.
- Burián St. Die polnische Lösung // Drei Jahre. Aus der Zeit meiner Amtsführung im Kriege. — Berlin, Wien : Ullstein, 1923.
- Gusztáv Gratz, Richard Schüller. Die polnische Frage // Die äußere Wirtschaftspolitik Österreich-Ungarns. Mitteleuropäische Pläne. — Wien : Pichler-Tempsky, 1925.
- Polzer-Hoditz A.[de]. Verhandlungen in Brest // Kaiser Karl. Aus der Geheimmappe seines Kabinettchefs. — Wien, Leipzig : Amalthea-Verl, 1928.
- Polzer-Hoditz A.[de]. Verhandlungen in Brest // Kaiser Karl: aus der Geheimmappe seines Kabinettchefs / mit einer Einleitung von Wolfdieter Bihl. — 2. Aufl. — Wien : Amalthea, 1980. — ISBN 3-85002-122-X.
- Arz von Straußenburg A. Zur Geschichte des großen Krieges 1914—18. — Wien : Rikola-Verl, 1924.
- Landwehr O. Hunger. Die Erschöpfungsjahre der Mittelmächte 1917/18. — Zürich, Leipzig : Amalthea-Verl, 1931.
- Bardolff, Carl. Die Revolution in Russland anfange 1917 // Soldat im alten Österreich. — Jena : Diederichs, 1938.
- Um Friede, Freiheit und Recht! Der Jännerausstand des innerösterreichischen Proletariats. — Wien : Wiener Volksbuchhandlung, 1918. — (Österreichs Erneuerung)
- Friede von Brest-Litowsk // Politische und volkswirtschaftliche Chronik der Österreichisch-Ungarischen Monarchie. — Wien, 1918. — 29 August. — S. 1—22.
- Fester R. Zeugen über Brest-Litowsk // Die Politik Kaiser Karls und der Wendepunkt des Weltkrieges. — München : Lehmann, 1925.
- Glaise-Horstenau E. Der Versucher in der Wüste // Die Katastrophe. Die Zertrümmerung Österreich-Ungarns und das Werden der Nachfolgestaaten. — Zürich, Leipzig, Wien : Amalthea-Verl, 1929.
- Menczel, Filip (Philipp). Trügerische Lösungen. Erlebnisse und Betrachtungen eines Österreichers. — Stuttgart : Dt. Verlags-Anstalt, 1932.
- Kock H. Die Friedens Verhandlungen von Brest-Litowsk im Spiegel der Wiener Presse. — Hamburg, 1937. — (Phil. Diss. Hamburg.)
- Radoslawoff V. (Radoslavov Vasil). [Brest-Litowsk] // Bulgarien und die Weltkrise. — Berlin : Ullstein, 1923.
- Der Prozeß Talaat Pascha. Stenographischer Prozeßbericht / Armin T. Wegner. — Berlin : Deutsche Verlagsgesellschaft für Politik und Geschichte, 1921.
- Pomiankowski J. Der Friede von Brest-Litowsk und die Ereignisse im Kaukasus bis zur Konferenz in Batum // Der Zusammenbruch des Ottomanischen Reiches. Erinnerungen an die Türkei aus d. Zeit des Weltkrieges. — Zürich, Leipzig, Wien : Amalthea-Verl, 1928.
- Ziemke K. [Brest-Litowsk] // Die neue Türkei. Politische Entwicklung 1914—1929. — Stuttgart : Dt. Verlagsanstalt, 1930.
- Horak St. Der Brest-Litowsker Friede zwischen der Ukraine und den Mittelmächten vom 9. Febr. 1918 in seinen Auswirkungen auf die politische Entwicklung der Ukraine. — Erlangen, 1949. — (Phil. Diss.)
- Horak St. Außenpolitische Auswirkungen des Brest-Litowsker Friedens zwischen der Ukraine und den Mittelmächten // Ukraine. Vergangenheit und Gegenwart. — 1955. — Bd. 4, Nr. 1 (29 August). — S. 14—22.
- Rauch G. Der Frieden von Brest-Litowsk // Geschichte des bolschewistischen Rußland. — 3. Aufl. — Wiesbaden : Rhein. Verl.-Anstalt, 1955.
- Rauch G. A history of Soviet Russia / Georg von Rauch; transl. by Peter and Annette Jacobsohn. — Rev. ed. — New York : Praeger, 1958. — xiii, 530 p.
- Chamberlin W. H. The Russian Revolution, 1917—1921. — London : Macmillan, 1935. — Т. 1. — ix, 511 p.
- Chamberlin W. H. Brest-Litovsk: The Struggle for Peace // The Russian Revolution. — Princeton University Press, 2014. — Т. I: 1917—1918. From the Overthrow of the Tsar to the Assumption of Power by the Bolsheviks. — 534 p. — (Princeton Legacy Library, Vol. 794) — ISBN 9781400858699.
- Chamberlin W. H. Brest-Litowsk // Die Russische Revolution 1917—1921, 2. Bände / Harry Maor. — 2. Aufl. — Frankfurt am Main : Europäische Verlagsanstalt, 1958. — Т. 1.
- Chamberlin W. H. Brest-Litovsk: The Struggle for Peace // The Russian Revolution. — Princeton University Press, 2014. — Т. I: 1917—1918. From the Overthrow of the Tsar to the Assumption of Power by the Bolsheviks. — 534 p. — (Princeton Legacy Library, Vol. 794) — ISBN 9781400858699.
- Gossler A.. Der Frieden mit Rußland und die baltischen Provinzen. — Mitau, 1918.
- Klimas P. [Brest-Litowsk] // Der Werdegang des litauischen Staates. Von 1915 bis zur Bildung der provisorischen Regierung im November 1918. — Berlin : Pass & Garleb, 1919.
- Colliander, Börje Erland. Kap. 7 // Die Beziehungen zwischen Litauen und Deutschland während der Okkupation 1915—1918. — 1935. — (Phil. Diss.)
- Jackson, John Hampden. The Melting Pot, 1914—18 // [5] — 2nd ed. — London : Allen & Unwin, 1948. — 272 p. Архівовано з джерела 12 серпня 2020
- Von den baltischen Provinzen zu den baltischen Staaten / J. von Hehn[de], Hans von Rimsha, Hellmuth Weiss. — Herder-Institut, 1971—1977.
- Hehn J.[de]. Die Entstehung der Staaten Lettland und Estland, der Bolschewismus und die Großmächte / Horst Jablonowski, Werner Philipp // Historische Veröffentlichungen. Forschungen zur osteuropäischen Geschichte. — Wiesbaden : Harrassowitz, 1956. — Bd. 4 (29 August). — S. 103—218. — ISSN 0067-5903.
- Halecki O. Polens Ostgrenze im Lichte der Geschichte Ostgaliziens, des Chelmer Landes und Podlachiens. — Wien : Perles, 1918. — (Polens Grenzprobleme, Bd. 1)
- Barwinskij A. Der Vertrag von Brest-Litowsk und das Cholmer Land // Österreichische Rundschau [Zeit]. — Wien : Carl Konegen, 1918. — Bd. 55 (29 August). — S. 200—207. Архівовано з джерела 9 серпня 2018. Процитовано 11 грудня 2021.
- Barwinskij A. Der Vertrag von Brest-Litowsk und die Cholmer Frage // Österreichische Rundschau [Zeit]. — Wien : Carl Konegen, 1918. — Bd. 56 (29 August). — S. 53—57. Архівовано з джерела 9 серпня 2018. Процитовано 11 грудня 2021.
- Wasilewski L. Der Kampf um das Chelmerland. — Wien : Perles, 1919. — (Polens Grenzprobleme, Bd. 2)
- Hans Praesent. Review of Polens Grenzprobleme Nr. 1: Polens Ostgrenze im Lichte der Geschichte Ostgaliziens, des Chelmer Landes und Podlachiens; Polens Grenzproblem Nr. 2: Der Kampf um das Chelmer Land // Geographische Zeitschrift. — 1919. — Bd. 25, H. 4 (29 August). — S. 130. Архівовано з джерела 9 серпня 2018. Процитовано 11 грудня 2021.
- Roth P.[de], Stein W. Frieden mit der Ukraine // Die politische Entwicklung in Kongreßpolen während der deutschen Okkupation. — Leipzig : K. F. Koehler, 1919.
- Bilinski L. [6] — Warszawa : Hoesick, 1924. Архівовано з джерела 11 грудня 2021
- Smogorzewski K. Russie et Pologne. III. Brest-Litowsk et la politique polonaise des Soviets jusqu’à la défaite allemande / Association France-Pologne // La Pologne [et la guerre mondiale] : ежемесячный журнал. — Paris, . — Vol. 1, 2.
- Podleski F.. Układy pokojowe w Brześciu Litewskim 1918. — Żelibory : Dom Książki Polskiej, 1933.
- Podleski F.. Das 'ukrainische' Problem auf Grund d. österr. Verhältnisse = Zagadnienia 'ukraiṅskie' na tle stosunków austriackich. — Lwow, Warszawa : Poloniecki, 1933.
- Hutten-Czapski B.[de]. Der Frieden von Brest-Litowsk und seine Auswirkungen // [7] — Berlin : Mittler, 1936. Архівовано з джерела 11 грудня 2021
- Henry Cord Meyer. Sechzig Jahre Politik und Gesellschaft. By Bogdan Graf von Hutten-Czapski. In two volumes. (Berlin: E. S. Mittler & Sohn. 1936. Pp. xix, 568 ; xiii, 579.) and Friedrich Naumann: Der Mann, Das Werk, die Zeit. By Theodor Heuss. (rev. ed.; Stuttgart: Verlag Hermann Leins. 1949. Pp. xv, 591.) // The American Historical Review. — 1951. — Vol. 56, iss. 2 (01). — P. 352–354. — ISSN 0002-8762. — DOI: . Архівовано з джерела 11 грудня 2021. Процитовано 11 грудня 2021.
- Skrzypek St.[pl]. The Problem of Eastern Galicia. — London : Polish Association for the South-Eastern Provinces, 1948.
- Studnicki W.[pl]. Das östliche Polen. — Kitzingen : Holzner, 1953. — (Göttinger Arbeitskreis: Veröffentlichung, Bd. 79)
- Conze W. Neuer Austropolonismus die Krise von Brest-Litowsk // Polnische Nation und deutsche Politik im ersten Weltkrieg. — Köln, Graz, Wien : Böhlau, 1958. — (OmeVG, Bd. 4)
- Bogdan Staruch. Der Kampf der galizischen Ukrainer um ihr Selbstbestimmungsrecht im alten Österreich : 1772—1918. — Innsbruck : Leopold-Franzens Universität zu Innsbruck, 1948. — (Phil. Diss.)
- Baumgart W.[de]. Die Friedensverhandlungen von Brest-Litowsk // [8] — Wien, München : R. Oldenbourg Verlag, 1966. Архівовано з джерела 11 грудня 2021
- Baumgart W.[de]. Die «geschäftliche Behandlung» des Berliner Ergänzungsvertrags vom 27. August 1918 : eine Episode der deutschen Verfassungsgeschichte // Historisches Jahrbuch. — München : Karl Alber, 1969. — Bd. 89 (29 August). — S. 116—152. — ISSN 0018-2621. Архівовано з джерела 13 липня 2018. Процитовано 11 грудня 2021.
- Czubiński A.[pl]. Historia powszechna XX wieku. — Wyd. 3. — Poznań : Wydawnictwo Poznańskie, 2011. — ISBN 978-83-7177-808-7.
- Krummacher F. A., Lange H. Krieg und Frieden. Geschichte der deutsch-sowjetischen Beziehungen. Von Brest-Litowsk zum Unternehmen Barbarossa. — München : Bechtle, 1970.
- Königsberg. Reisebücher von Anno dazumal. — Rautenberg, 1991. — ISBN 9783792104712.
- Krumeich G. Die 101 wichtigsten Fragen: Der erste Weltkrieg. — München : C. H. Beck, 2015. — ISBN 978-3406659416.
- Ritter G. Staatskunst und Kriegshandwerk : das Problem des «Militarismus» in Deutschland. — 2., neu durchges. Aufl. — München : Oldenbourg, 1968.
- Ritter G. The Sword and the Scepter: The Problem of Militarism in Germany. — Coral Gables : University of Miami Press, 1973. — Т. 4: The Reign of German Militarism and the Disaster of 1918. — 496 p. — ISBN 9780870242359.
- Borsdiak E. La paix ukrainienne de Brest-Litowsk // Le Monde Slave. — Paris, 1929. — No 1, 2 (29 août).
- Borsdiak E. Traité de la paix à Brest-Litowsk // Le Monde Slave. — Paris, 1934. — 29 août.
- Vasyl Markus. L’Ukraine soviétique dans les relations internationales et son statut en droit international : 1918—1923 / préface de Charles Rousseau. — Paris : Les Editions internationales, 1956. — 256 p. — (Thèse Droit.)
- Mirkine-Guetzevitch B. La paix de Brest-Litowsk / Prof. B. Mirkine-Guetzevitch, Secrétaire général de l'Institut International de Droit Public; ed. A. Costes[fr] // Revue d'histoire de la guerre mondiale. — Paris, 1929. — Vol. 7, no 1 (29 août). — P. 10—24. Архівовано з джерела 9 серпня 2018. Процитовано 11 грудня 2021.
- Persky S. De Nicolas II à Lénine (1917—1918). — Paris : Payot, 1919. — 368 p.
- Monzie A. Petit manuel de la Russie nouvelle. — Paris : Firmin-Didot, 1931. — 338 p.
- Gustave Welter. [9] / deux cartes dans le texte. — Paris : Payot, 1936. — 200 p. — (Collection de mémoires, études et documents pour servir à l'histoire de la guerre mondiale) Архівовано з джерела 11 грудня 2021
- La guerre entre les alliés et la Russie (1918—1920): Documents réunis / E. Moulis, E. Bergonier. — Librairie générale de droit et de jurisprudence, 1937. — 209 p.
- Henry Rollin. La Révolution russe: ses origines, ses résultats. — Delagrave, 1931. — Т. 1, 2. — 300, 400 p. — (Bibliothèque d'histoire et de politique)
- Niessel H. A. Le triomphe des Bolchéviks et la paix de Brest-Litowsk. Souvenirs 1917—1918. — Paris : Plon, 1940. — x, 381 p.
- Le Protocole secret de Brest-Litowsk sur la Galicie Orientale, 8 lévrier 1918 / ed. A. Costes[fr] // Revue d'histoire de la guerre mondiale. — Paris, 1937. — Vol. 15 (4). — P. 274—278.
- Wasilewski L. La paix avec l’Ukraine, Podlachie et Chelm. — Genève : Atar, 1918. — 48 p.
Німецькою, польською та угорською мовами
ред.Документи та мемуари
- Die völkerrechtlichen Urkunden des Weltkrieges / hrsg. Theodor Niemeyer. — München : Duncker & Humblot, 1922. — Bd. IV. Die Friedensschlüsse 1918—1921. — S. 1—43. — (Jahrbuch des Völkerrechts, 8).
- Die völkerrechtlichen Urkunden des Weltkrieges / hrsg. Theodor Niemeyer. — Fb&c Limited, 2017. — Bd. IV. Die Friedensschlüsse 1918—1921. — (Classic Reprint). — ISBN 9780282043339. — ISBN 0282043330.
- Kühlmann R. Der Frieden von Brest-Litowsk // Erinnerungen. — Heidelberg : Schneider, 1948. — S. 518—568.
- VII // Ursachen und Folgen. Vom deutschen Zusammenbruch 1918 und 1945 bis zur staatlichen Neuordnung Deutschlands in der Gegenwart. Eine Urkunden und Dokumentensammlung zur Zeitgeschichte / hrsg. von H. Michaelis, E. Schraepler. — Berlin : Wendler, 1958. — Bd. 2.
- Karl von Hertling. Friede mit Russland // Ein Jahr in der Reichskanzlei. Erinnerungen an die Kanzlerschaft meines Vaters. — Freiburg i. Br. : Herder, 1919.
- Ludendorff E. Der Waffenstillstandvertrag mit Rußland vom 15. Dezember 1917 // Urkunden der Obersten Heeresleitung über ihre Tätigkeit 1916—1918. — 4. Aufl. — Berlin : Mittler, 1922.
- Ludendorff E. Die Friedensverhandlungen in Brest-Litowsk // Meine Kriegserinnerungen. — Berlin : Ernst Siegfried Mittler, 1919.
- Людендорф Э. Мои воспоминания о войне. Первая мировая война в записках германского полководца. 1914—1918. М.: Центрополиграф, 2007. С. 242—251.
- Ludendorff E. Die Friedensverhandlungen in Brest-Litowsk // Meine Kriegserinnerungen. — Berlin : Ernst Siegfried Mittler, 1919.
- Hoffmann M. Der Frieden von Brest-Litowsk // Der Krieg der versäumten Gelegenheiten. — München : Verl. f. Kulturpolitik, 1923.
- Hoffmann M. Der Frieden von Brest-Litowsk // Der Krieg der versäumten Gelegenheiten. — Leipzig, 1929.
- Гофман М. «Война упущенных возможностей» 2017
- Hoffmann M. [Brest-Litowsk] // Ehe Aufzeichnungen des Generalmajors Max Hoffmann / Hrsg. von K. F. Nowak. — Berlin : Verl. f. Kulturpolitik, 1929. — Bd. 2. — S. 185—190.
- Hoffmann M. Der Frieden von Brest-Litowsk // Der Krieg der versäumten Gelegenheiten. — Leipzig, 1929.
- Kreppel J.[de]. Der Friede im Osten; Noten, Manifeste, Botschaften, Reden, Erklärungen, Verhandlungsprotokolle und Friedensverträge mit der Ukraine, Russland und Rumänien. Mit Einleitung und Anmerkungen. — Wien : Der Tag, 1918.
- Spectator. Der Friede im Osten : [арх. 11 грудня 2021] : [нім.] // Jüdische Korrespondenz : Wochenblatt für jüdische Interessen. — Wien, 1918. — Bd. 4, № 7 (28 Februar). — С. 1.
- Deutschland und Armenien 1914—1918: Sammlung diplomatischer Aktenstücke / hrsg. J. Lepsius. — Potsdam : Tempel, 1919.
Дослідження
- Walz E. Reichsleitung und Heeresleitung in der Periode des Friedens von Brest-Litowsk. — Düsseldorf : Nolte, 1936. — (Phil. Diss. Berlin.).
- Sanders-Nikuradse A. Kaukasien, Nordkaukasien, Aserbeidschan, Armenien, Georgien. Geschichtlicher Umriss. — 2. Aufl. — Hoheneidien-Verl : München, 1944. — (Schriften z. kontinentaleurop. Forschung, Bd. 1).
- Cleinow G. Brest-Litowsk, Zweiter Akt /2. Akt/ : [арх. 20 жовтня 2020] : [нім.] // Die Grenzboten : Zeitschrift für Politik, Literatur und Kunst. — 1918. — Bd. 77, № 3 (Помилка: неправильний час). — С. 74—80.
- Cleinow G. Nach dem ersten Friedensschluß des Weltkrieges : die neue Front : [арх. 5 березня 2016] : [нім.] // Die Grenzboten : Zeitschrift für Politik, Literatur und Kunst. — 1918. — Bd. 77, № 8 (Помилка: неправильний час). — С. 226—229.
- Ledebour G., Kohn O. Die unabhängige Sozialdemokratie und der «Brotfriede» mit der Ukraine : Amtliches Stenogramm der Reichstagsreden des Abg. Ledebour in der 130. Sitzung vom 20. Februar 1918 und des Abg. Cohn in der 131. Sitzung vom 22. Februar 1918. — Berlin : Schmiedecke, 1918.
- Loewenstein, F. Prinz zu. Was würde der Friede von Brest-Litowsk dem deutschen Volke kosten? : [нім.] // Das neue Deutschland. — Berlin, 1918. — Bd. 6. — С. 443—446.
- Rohrbach P. Brest-Litowsk und die Entente : [нім.] // Nord und Süd. — 1918. — Bd. 44. — С. 71—78.
- Rohrbach P. Wendung in den Friedensverhandlungen von Brest-Litowsk : [нім.] // Deutsche Politik. — Weimar, 1918. — Bd. 3. — С. 35—38.
- Stresemann G. Zur politischen Lage und zum Friedensvertrag mit der Ukrainischen Volksrepublik. (Reichstagsrede vom 20.2.1918) : [нім.] // Deutsche Stimmen. — 1918. — Bd. 30. — С. 144—155.
- Stresemann G. Die Mittelmächte und der Ostfriede : [нім.] // Deutsche Stimmen. — 1918. — Bd. 30. — С. 397—411.
- Zimmermann A. Was erwartet das deutsche Volk vom Frieden mit Rußland?. — Halle/S. : Mühlmann, 1918. — (Der deutsche Friede. H. 1.).
- Der Friede von Brest-Litowsk : [нім.] // Historisch-politische Blätter für das katholische Deutschland. — 1918. — Bd. 161. — С. 258—266.
- Friede in Osteuropa : [нім.] // Historisch-politische Blätter für das katholische Deutschland. — 1918. — Bd. 161. — С. 493—503.
- Friede mit Rußland : [нім.] // Historisch-politische Blätter für das katholische Deutschland. — 1918. — Bd. 161. — С. 629—640.
- Friede im Osten. Denkschrift der Deutschen Friedensgesellschaft u. anderer pazifistischer Organisationen an den Reichstag 15.2.1918. — Berlin, 1918.
- Handelspolitische Abmachungen im Friedens vertrag mit Rußland : [нім.] // Export-Revue. Dt. Wochenzeitung. — 1918. — № 11.
- Cleinow G. In und um Brest-Litowsk : [арх. 5 березня 2016] : [нім.] // Die Grenzboten : Zeitschrift für Politik, Literatur und Kunst. — 1918. — Bd. 77, № 4 (Помилка: неправильний час). — С. 104—107.
- Cleinow G. Randglossen zu Brest-Litowsk : [арх. 26 жовтня 2020] : [нім.] // Die Grenzboten : Zeitschrift für Politik, Literatur und Kunst. — 1918. — Bd. 77, № 1 (Помилка: неправильний час). — С. 26—29.
- Cleinow G. Randglossen zu Brest-Litowsk : [арх. 25 жовтня 2020] : [нім.] // Die Grenzboten : Zeitschrift für Politik, Literatur und Kunst. — 1918. — Bd. 77, № 2 (Помилка: неправильний час). — С. 54—56.
- Cleinow G. Brest-Litowsk, Schlußakt : Rückblick : [арх. 20 вересня 2020] : [нім.] // Die Grenzboten : Zeitschrift für Politik, Literatur und Kunst. — 1918. — Bd. 77, № 7 (Помилка: неправильний час). — С. 202—207.
- Klein F. [Brest-Litowsk] // Die diplomatischen Beziehungen Deutschlands zur Sowjetunion 1917—1932. — 2. Aufl. — Berlin : Rütten u. Loening, 1953.
- Bredt J. V. Der Deutsche Reichstag im Weltkrieg. (Sachverständigengutachten.). — Berlin : Dt. Verlagsgesellsch. f. Politik u. Geschichte, 1926. — (Das Werk des Untersuchungsausschusses … des Dt. Reichstages 1919—1928. 2. Abt., R. 4, Bd 8.).
- Volkmann E. Die Annexionsfragen des Weltkrieges. — Berlin : Dt. Verlagsgesellsch. f. Politik u. Geschichte, 1931. — (Das Werk des Untersuchungsausschusses … des Dt. Reichstages 1919—1928. 2. Abt., R. 4, Bd 12.).
- Rosenberg A. Kapitel Die Diktatur des Generals Ludendorff // Die Entstehung der Deutschen Republik 1871—1918. — Berlin : Ernst Rowohlt, 1928.
- Rosenberg A. Geschichte der Weimarer Republik / Hrsg. von Kurt Kersten. — Frankfurt/M. : Europ. Verlagsanstalt, 1961. — S. 172, 178—182. — ISBN 978-3434000037. — ISBN 3434000038.
- Milatz, A. Der Friede von Brest-Litowsk und die deutschen Parteien. Phil. Diss. — Hamburg, 1949.
- Deuerlein, Ernst. [Brest-Litowsk] // Der Bundesratsausschuß für die auswärtigen Angelegenheiten, 1870—1918. — Regensburg : Habbel, 1955.
- John, Volkwart. Brest-Litowsk: Verhandlungen und Friedensverträge im Osten 1917 bis 1918. — Stuttgart : W. Kohlhammer, 1937. — (Beiträge z. Gesdi. d. nachbismarckischen' Zeit u. des Weltkrieges, H. 35).
- Robert Gale Woolbert. Brest-Litowsk: Verhandlungen Und Friedensverträge Im Osten 1917 Bis 1918 : [арх. 25 листопада 2018] : [англ.] // Foreign Affairs. — 1938. — January.
- Kröger, Theodor. Brest-Litowsk. Beginn und Folgen des bolschewistischen Weltbetrugs. — Berlin : Ullstein, 1937.
- Matthias E., Morsey R. Der Interfraktionelle Ausschuß 1917/18. — Düsseldorf : Droste-Verl., 1959. — Bd. 1, 2. — (Quellen z. Gesch. d. Parlamentarismus u. d. polit. Parteien. Bd 1, I u. 1, II.).
- Hahlweg W.[de]. Der Diktatfriede von Brest-Litowsk 1918 und die bolschewistische Weltrevolution. — Münster : Aschendorff, 1960. — (Schriften d. Gesellsch. z. Förderung d. Friedrich-Wilhelms-Universität zu Münster. H. 44.).
- Gerald Freund. Der Diktatfrieden von Brest-Litowsk 1918 und die Bolschewistische Weltrevolution. Werner Hahlweg : [арх. 11 грудня 2021] : [англ.] // The Journal of Modern History. — 1962. — Vol. 34, no. 2 (June). — С. 221—222. — ISSN 1537-5358. — DOI:10.1086/239095.
- Fischer F. Griff nach der Weltmacht. — Düsseldorf : Droste-Verl., 1961.
- Фишер Ф. Рывок к мировому господству. Политика военных целей кайзеровской Германии в 1914—1918 гг. / пер. Л. В. Ланник. — М. : Политическая энциклопедия, 2017. — 896 с. — (Современная немецкая историография). — 800 екз. — ISBN 978-5-8243-2054-1.
- Czernin O. Friedensverhandlungen in Brest-Litowsk : [нім.] // Bonifazius-Korrespondenz. — Prag, 1918. — Bd. 12. — С. 2—8.
- Czernin O. Frieden von Brest : [нім.] // Polit, u. volkswirtschaftl. Chronik d. österr.-ungar. Monarchie. — Wien, 1918. — С. 69.
- Seidler von Feuchtenegg E., Toggenburg F.[de]. Friede von Brest-Litowsk. [Reichsratsreden] : [нім.] // Parlamentarische Chronik. — Wien, 1918. — С. 1—25.
- Czernin O. Brest-Litowsk // В дни мировой войны = Im Weltkriege. — Berlin, Wien : Ullstein, 1919.
- Чернин О. Брест-Литовск // В дни мировой войны. Воспоминания бывшего австрийского министра иностранных дел. = Im Weltkriege / Перевод с немецкого М. Константиновой, пред. М. Павловича. — М.-Пг. : Гиз, 1923. — С. 230—275. — 292 с. — (Библиотека современных мемуаров). — 7000 екз.
- Wiesner F. Treppenwitze General Hoffmanns : [нім.] // Neues Wiener Journal. — 1923. — 28 Oktober.
- Burián St. Die polnische Lösung // Drei Jahre. Aus der Zeit meiner Amtsführung im Kriege. — Berlin, Wien : Ullstein, 1923.
- Gusztáv Gratz, Richard Schüller. Die polnische Frage // Die äußere Wirtschaftspolitik Österreich-Ungarns. Mitteleuropäische Pläne. — Wien : Pichler-Tempsky, 1925.
- Polzer-Hoditz A.[de]. Verhandlungen in Brest // Kaiser Karl. Aus der Geheimmappe seines Kabinettchefs. — Wien, Leipzig : Amalthea-Verl., 1928.
- Polzer-Hoditz A.[de]. Verhandlungen in Brest // Kaiser Karl : aus der Geheimmappe seines Kabinettchefs / mit einer Einleitung von Wolfdieter Bihl. — 2. Aufl. — Wien : Amalthea, 1980. — ISBN 3-85002-122-X.
- Arz von Straußenburg A. Zur Geschichte des großen Krieges 1914—18. — Wien : Rikola-Verl., 1924.
- Landwehr O. Hunger. Die Erschöpfungsjahre der Mittelmächte 1917/18. — Zürich, Leipzig : Amalthea-Verl., 1931.
- Bardolff, Carl. Die Revolution in Russland anfange 1917 // Soldat im alten Österreich. — Jena : Diederichs, 1938.
- Um Friede, Freiheit und Recht! Der Jännerausstand des innerösterreichischen Proletariats. — Wien : Wiener Volksbuchhandlung, 1918. — (Österreichs Erneuerung).
- Friede von Brest-Litowsk : [нім.] // Politische und volkswirtschaftliche Chronik der Österreichisch-Ungarischen Monarchie. — Wien, 1918. — С. 1—22.
- Fester R. Zeugen über Brest-Litowsk // Die Politik Kaiser Karls und der Wendepunkt des Weltkrieges. — München : Lehmann, 1925.
- Glaise-Horstenau E. Der Versucher in der Wüste // Die Katastrophe. Die Zertrümmerung Österreich-Ungarns und das Werden der Nachfolgestaaten. — Zürich, Leipzig, Wien : Amalthea-Verl., 1929.
- Menczel, Filip (Philipp). Trügerische Lösungen. Erlebnisse und Betrachtungen eines Österreichers. — Stuttgart : Dt. Verlags-Anstalt, 1932.
- Kock H. Die Friedens Verhandlungen von Brest-Litowsk im Spiegel der Wiener Presse. — Hamburg, 1937. — (Phil. Diss. Hamburg.).
- Radoslawoff V. (Radoslavov Vasil). [Brest-Litowsk] // Bulgarien und die Weltkrise. — Berlin : Ullstein, 1923.
- Der Prozeß Talaat Pascha. Stenographischer Prozeßbericht / Armin T. Wegner. — Berlin : Deutsche Verlagsgesellschaft für Politik und Geschichte, 1921.
- Pomiankowski J. Der Friede von Brest-Litowsk und die Ereignisse im Kaukasus bis zur Konferenz in Batum // Der Zusammenbruch des Ottomanischen Reiches. Erinnerungen an die Türkei aus d. Zeit des Weltkrieges. — Zürich, Leipzig, Wien : Amalthea-Verl., 1928.
- Ziemke K. [Brest-Litowsk] // Die neue Türkei. Politische Entwicklung 1914—1929. — Stuttgart : Dt. Verlagsanstalt, 1930.
- Horak St. Der Brest-Litowsker Friede zwischen der Ukraine und den Mittelmächten vom 9. Febr. 1918 in seinen Auswirkungen auf die politische Entwicklung der Ukraine. — Erlangen, 1949. — (Phil. Diss.).
- Horak St. Außenpolitische Auswirkungen des Brest-Litowsker Friedens zwischen der Ukraine und den Mittelmächten : [нім.] // Ukraine. Vergangenheit und Gegenwart. — 1955. — Bd. 4, № 1. — С. 14—22.
- Rauch G. Der Frieden von Brest-Litowsk // Geschichte des bolschewistischen Rußland. — 3. Aufl. — Wiesbaden : Rhein. Verl.-Anstalt, 1955.
- Rauch G. A history of Soviet Russia / Georg von Rauch; transl. by Peter and Annette Jacobsohn. — Rev. ed. — New York : Praeger, 1958. — xiii, 530 p.
- Chamberlin W. H. The Russian Revolution, 1917—1921. — London : Macmillan, 1935. — Vol. 1. — ix, 511 p.
- Chamberlin W. H. Brest-Litovsk: The Struggle for Peace // The Russian Revolution. — Princeton University Press, 2014. — Vol. I: 1917—1918. From the Overthrow of the Tsar to the Assumption of Power by the Bolsheviks. — 534 p. — (Princeton Legacy Library, Vol. 794). — ISBN 9781400858699. — ISBN 1400858690.
- Chamberlin W. H. Brest-Litowsk // Die Russische Revolution 1917—1921, 2. Bände / Harry Maor. — 2. Aufl. — Frankfurt am Main : Europäische Verlagsanstalt, 1958. — Vol. 1. — S. 360—381.
- Chamberlin W. H. Brest-Litovsk: The Struggle for Peace // The Russian Revolution. — Princeton University Press, 2014. — Vol. I: 1917—1918. From the Overthrow of the Tsar to the Assumption of Power by the Bolsheviks. — 534 p. — (Princeton Legacy Library, Vol. 794). — ISBN 9781400858699. — ISBN 1400858690.
- Gossler A.. Der Frieden mit Rußland und die baltischen Provinzen. — Mitau, 1918.
- Klimas P. [Brest-Litowsk] // Der Werdegang des litauischen Staates. Von 1915 bis zur Bildung der provisorischen Regierung im November 1918. — Berlin : Pass & Garleb, 1919.
- Colliander, Börje Erland. Kap. 7 // Die Beziehungen zwischen Litauen und Deutschland während der Okkupation 1915—1918. — 1935. — (Phil. Diss.).
- Jackson, John Hampden. The Melting Pot, 1914—18 // Estonia: A History. — 2nd ed. — London : Allen & Unwin, 1948. — 272 p.
- Von den baltischen Provinzen zu den baltischen Staaten / J. von Hehn[de], Hans von Rimsha, Hellmuth Weiss. — Herder-Institut, 1971—1977. — Bd. 1, 2.
- Halecki O. Polens Ostgrenze im Lichte der Geschichte Ostgaliziens, des Chelmer Landes und Podlachiens. — Wien : Perles, 1918. — (Polens Grenzprobleme, Bd. 1).
- Barwinskij A. Der Vertrag von Brest-Litowsk und das Cholmer Land : [арх. 9 серпня 2018] : [нім.] // Österreichische Rundschau [Zeit]. — Wien : Carl Konegen, 1918. — Bd. 55. — С. 200—207.
- Barwinskij A. Der Vertrag von Brest-Litowsk und die Cholmer Frage : [арх. 9 серпня 2018] : [нім.] // Österreichische Rundschau [Zeit]. — Wien : Carl Konegen, 1918. — Bd. 56. — С. 53—57.
- Wasilewski L. Der Kampf um das Chelmerland. — Wien : Perles, 1919. — (Polens Grenzprobleme, Bd. 2).
- Hans Praesent. Review of Polens Grenzprobleme Nr. 1: Polens Ostgrenze im Lichte der Geschichte Ostgaliziens, des Chelmer Landes und Podlachiens; Polens Grenzproblem Nr. 2: Der Kampf um das Chelmer Land : [арх. 9 серпня 2018] : [нім.] // Geographische Zeitschrift. — 1919. — Bd. 25, H. 4. — С. 130.
- Roth P.[de], Stein W. Frieden mit der Ukraine // Die politische Entwicklung in Kongreßpolen während der deutschen Okkupation. — Leipzig : K. F. Koehler, 1919.
- Bilinski L. Wspomnienia i dokumenty 1846—1922. — Warszawa : Hoesick, 1924. — Bd. 2.
- Smogorzewski K. Russie et Pologne. III. Brest-Litowsk et la politique polonaise des Soviets jusqu’à la défaite allemande : [фр.] // La Pologne [et la guerre mondiale] : ежемесячный журнал. — Paris, 1930—1931. — Т. 1, 2.
- Podleski F.. Układy pokojowe w Brześciu Litewskim 1918. — Żelibory : Dom Książki Polskiej, 1933.
- Podleski F.. Das 'ukrainische' Problem auf Grund d. österr. Verhältnisse = Zagadnienia 'ukraiṅskie' na tle stosunków austriackich. — Lwow, Warszawa : Poloniecki, 1933.
- Hutten-Czapski B.[de]. Der Frieden von Brest-Litowsk und seine Auswirkungen // Sechzig Jahre Politik und Gesellschaft. — Berlin : Mittler, 1936. — Bd. 2.
- Henry Cord Meyer. Sechzig Jahre Politik und Gesellschaft. By Bogdan Graf von Hutten-Czapski. In two volumes. (Berlin: E. S. Mittler & Sohn. 1936. Pp. xix, 568 ; xiii, 579.) and Friedrich Naumann: Der Mann, Das Werk, die Zeit. By Theodor Heuss. (rev. ed.; Stuttgart: Verlag Hermann Leins. 1949. Pp. xv, 591.) : [арх. 11 грудня 2021] : [англ.] // The American Historical Review. — 1951. — Vol. 56, no. 2 (January). — С. 352–354. — ISSN 0002-8762. — DOI:10.1086/ahr/56.2.352.
- Skrzypek St.[pl]. The Problem of Eastern Galicia. — London : Polish Association for the South-Eastern Provinces, 1948.
- Studnicki W.[pl]. Das östliche Polen. — Kitzingen : Holzner, 1953. — (Göttinger Arbeitskreis: Veröffentlichung, Bd. 79).
- Conze W. Neuer Austropolonismus die Krise von Brest-Litowsk // Polnische Nation und deutsche Politik im ersten Weltkrieg. — Köln, Graz, Wien : Böhlau, 1958. — (OmeVG, Bd. 4).
- Bogdan Staruch. Der Kampf der galizischen Ukrainer um ihr Selbstbestimmungsrecht im alten Österreich : 1772—1918. — Innsbruck : Leopold-Franzens Universität zu Innsbruck, 1948. — (Phil. Diss.).
- Baumgart W.[de]. Die Friedensverhandlungen von Brest-Litowsk // Deutsche Ostpolitik 1918. Von Brest-Litowsk bis zum Ende des Ersten Weltkrieges. — Wien, München : R. Oldenbourg Verlag, 1966.
- Baumgart W.[de]. Die «geschäftliche Behandlung» des Berliner Ergänzungsvertrags vom 27. August 1918 : eine Episode der deutschen Verfassungsgeschichte : [арх. 13 липня 2018] : [нім.] // Historisches Jahrbuch. — München : Karl Alber, 1969. — Bd. 89. — С. 116—152. — ISSN 0018-2621.
- Czubiński A.[pl]. Historia powszechna XX wieku. — Wyd. 3. — Poznań : Wydawnictwo Poznańskie, 2011. — ISBN 978-83-7177-808-7.
- Krummacher F. A., Lange H. Krieg und Frieden. Geschichte der deutsch-sowjetischen Beziehungen. Von Brest-Litowsk zum Unternehmen Barbarossa. — München : Bechtle, 1970.
- Königsberg. Reisebücher von Anno dazumal. — Rautenberg, 1991. — Bd. 12. — ISBN 9783792104712. — ISBN 3792104717.
- Krumeich G. Die 101 wichtigsten Fragen: Der erste Weltkrieg. — München : C. H. Beck, 2015. — ISBN 978-3406659416. — ISBN 3406659411.
- Ritter G. Staatskunst und Kriegshandwerk : das Problem des «Militarismus» in Deutschland. — 2., neu durchges. Aufl. — München : Oldenbourg, 1968. — Bd. 4: Die Herrschaft des deutschen Militarismus und die Katastrophe von 1918.
- Ritter G. The Sword and the Scepter: The Problem of Militarism in Germany. — Coral Gables : University of Miami Press, 1973. — Vol. 4: The Reign of German Militarism and the Disaster of 1918. — 496 p. — ISBN 9780870242359. — ISBN 0870242350.
Французькою мовою
ред.- Borsdiak E. La paix ukrainienne de Brest-Litowsk : [фр.] // Le Monde Slave. — Paris, 1929. — № 1, 2.
- Borsdiak E. Traité de la paix à Brest-Litowsk : [фр.] // Le Monde Slave. — Paris, 1934.
- Vasyl Markus. L’Ukraine soviétique dans les relations internationales et son statut en droit international : 1918—1923 / préface de Charles Rousseau. — Paris : Les Editions internationales, 1956. — 256 p. — (Thèse Droit.).
- Mirkine-Guetzevitch B. La paix de Brest-Litowsk : [арх. 9 серпня 2018] : [фр.] // Revue d’histoire de la guerre mondiale. — Paris, 1929. — Т. 7, № 1. — С. 10—24.
- Persky S. De Nicolas II à Lénine (1917—1918). — Paris : Payot, 1919. — 368 p.
- Monzie A. Petit manuel de la Russie nouvelle. — Paris : Firmin-Didot, 1931. — 338 p.
- Gustave Welter. La guerre civile en Russie, 1918-1920 / deux cartes dans le texte. — Paris : Payot, 1936. — 200 p. — (Collection de mémoires, études et documents pour servir à l'histoire de la guerre mondiale).
- La guerre entre les alliés et la Russie (1918—1920): Documents réunis / E. Moulis, E. Bergonier. — Librairie générale de droit et de jurisprudence, 1937. — 209 p.
- Henry Rollin. La Révolution russe: ses origines, ses résultats. — Delagrave, 1931. — Vol. 1, 2. — 300, 400 p. — (Bibliothèque d'histoire et de politique).
- Niessel H. A. Le triomphe des Bolchéviks et la paix de Brest-Litowsk. Souvenirs 1917—1918. — Paris : Plon, 1940. — x, 381 p.
- Le Protocole secret de Brest-Litowsk sur la Galicie Orientale, 8 lévrier 1918 : [фр.] // Revue d’histoire de la guerre mondiale. — Paris, 1937. — Т. 15 (avril). — С. 274—278.
- Wasilewski L. La paix avec l’Ukraine, Podlachie et Chelm. — Genève : Atar, 1918. — 48 p.