Тадеуш Волянський
Ця стаття містить правописні, лексичні, граматичні, стилістичні або інші мовні помилки, які треба виправити. (лютий 2017) |
Таде́уш Воля́нський (пол. Tadeusz Wolański; 17 жовтня 1785, м. Шавлі — 16 лютого 1865 р., с. Риньск, тепер в Куявсько-Поморському воєводстві) — польський археолог, філолог-аматор, автор псевдолінгвістичної[1] теорії про слов'янське походження етрусків та інших давніх цивілізацій.
Тадеуш Волянський | |
---|---|
Tadeusz Wolański | |
![]() Портрет Тадеуша Волянського | |
Псевдо | Thadeus Freund von Wolan Wolański |
Народився | 17 жовтня 1785 Шавлі |
Помер | 16 лютого 1865 (79 років) Риньск |
Підданство | ![]() |
Національність | поляк |
Діяльність | археолог, історик, нумізмат, перекладач, офіцер |
Відомий завдяки | археолог, філолог-аматор колекціонер |
Знання мов | польська, німецька і російська |
Учасник | Французько-російська війна 1812 |
Конфесія | католик |
Рід | Волянські |
Батько | Ян Волянський |
Мати | Йоганна де Бух |
Родичі | духовна спорідненість: його хресний батько Тадеуш Костюшко |
Нагороди | ![]() |
похресник Тадеуша Костюшко | |
![]() герб «Приятель» | |
Життєпис
ред.Народився в сім'ї надвірного радника короля Станіслава Августа. Як офіцер наполеонівської армії Тадеуш Воланскій брав участь в військовій кампанії 1812 року і став кавалером Ордена почесного легіону. Подальшу частину життя він присвятив археології.
Після одруження Воланський оселився у Великій Польщі в селищі Рибітви під Пакосць. У цей час він починає вивчати слов'янські і скандинавські руни, кельтські монети, етруські саркофаги і стародавні пам'ятники Північної Африки. Результати своїх досліджень Воланський виклав в добре ілюстрованих роботах польською та німецькою мовами.
Тадей Воланскій займався колекціонуванням монет і медалей (в тому числі античних), а також мінералів, черепашок, метеликів і птахів. У колекції Воланського були бронзова фігурка Осіріса і похоронна єгипетська фаянсовий фігурка Ушебті. Обидві вони були виявлені при розкопках біля Балтійського моря і датовані 7-4 століттями до н. е.[джерело не вказане 2178 днів]. На думку Воланського ці фігурки є свідченням торговельних зв'язків між Давнім Єгиптом і слов'янськими землями. В даний час обидві фігурки зберігаються в Ягеллонському університеті. Також Воланський був відомий величезною бібліотекою.
Деякі джерела свідчать, що книги Воланського в 1853 році були включені в «Index Librorum Prohibitorum» та підлягали спаленню[джерело не вказане 2178 днів].
Ідеї
ред.Тадеуш Воланський був переконаний, що за допомогою слов'янських мов йому вдалося розшифрувати більшість написів етруською мовою, а також написи на плиті знайденій неподалік від Креччіо (К'єті), хоча він був свідомий і можливих помилок як "неофіт" даного напрямку. Однак його твердження вважаються такими, що спростовуються деякими сучасними науковцями — скажімо, встановлено, що плита з К'єті містить текст на маруцинському діалекті оскійської мови[2], яка пов'язана з російською мовою лише тому, що теж є індоєвропейською.
Розшифровки (більш чи менш певні) Воланського нині активно намагаються використовувати пропагандисти «російського світу», таких як Чудінов В. О., котрий стверджує, що слов'яни (в його та його однодумців розумінні - "праросіяни" насамперед) населяли Європу в найдавніші часи. Його дані використовують також автори «Нової хронології», подаючи у контексті власних ідей.
Твори
ред.- Воланский Тадеуш (Фаддей), Опис пам'яток, що пояснюють слов'яно-руську історію // Классен Е., «Новые материалы для древнейшей истории славян вообще и славяно-руссов в особенности с лёгким очерком истории русов до Рождества Христова» (перевод с польского языка Егора Ивановича Классена), Вып. I—III, М., 1854 год; переиздание: г. СПб., 1995 г. (рос.)
- «Wyjaśnienie znaczenia napisów na etruskich pomnikach», 1846, Przyjaciel Ludu, R.XIII, 1846, t.1, nr 5, str. 39-40; [1] (пол.)
- «Wyjaśnienie dotyczące poprawności w odczytaniu nazwiska Jana de Ognasd», 1839, Przyjaciel Ludu, R.VI, 1839, t.1, nr 1, str. 6-7; [2]
- «Tadeusza Wolańskiego odkrycie najdawniejszych pomników narodu polskiego. Cz.1», 1843; [3]
- «Tadeusza Wolańskiego odkrycie najdawniejszych pomników narodu polskiego. Cz.2», 1843; [4]
- «Tadeusza Wolańskiego listy o starożytnościach słowiańskich: zbiór pierwszy z 143 rycinami na XI tablicach», wyd. Ernest Günther, Gniezno, 1845
- «Briefe über slawische Alterthümer», 1846; [5]
- «Schrift-Denkmale der Slawen vor Christi Geburt», wyd. Lange, Gniezno, 1850; [6]
- «Die Opfergefässe des Tempels der Taurischen Diana, Tom 1», wyd. Lange, Gniezno, 1851; [7]
- «Описание памятников, объясняющих славяно-русскую историю», 1854; [8]
- «Tizba żalodya w czterech oddziałach: Na podstawie tragjedyi Francuzkiej Wiktora Hugo Znanej pod nazwa̜: Andżelo tyran Padwański wierszem ojczystym napisał Tadeusz Wolański», 1863, nakład i druk J.B. Langego;
Це незавершена стаття про археолога. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |
Примітки
ред.- ↑ Зализняк, Андрей Анатольевич (2009). О профессиональной и любительской лингвистике. elementy.ru (російською) . Процитовано 8 вересня 2018.
- ↑ Malagodi, Armando, ред. (2014). List of objects in MANN and guide to retrieval of their more extended descriptions (PDF) (англійською та італійською) . с. 26.
{{cite book}}
: Вказано більш, ніж один|pages=
та|page=
(довідка)
Джерела
ред.- Stronczyński Kazimierz, Pieniądze Piastów od czasów najdawniejszych do roku 1300, Warszawa, 1847
- Śliwa Joachim, Tadeusz Wolański (1785—1865) i zabytki egipskie «znalezione nad Bałtykiem», Alma Mater, nr 46/2002
Посилання
ред.- Біографія Т. Воланського (рос.)