Вирівська волость (Рівненський повіт)
Вирівська волость — адміністративно-територіальна одиниця Рівненського повіту Волинської губернії Російської імперії. Волосний центр — село Вири.
Вирівська волость | ||||
Центр | Вири | |||
---|---|---|---|---|
Площа | 45 854 (1885) | |||
Населення | 4823 осіб (1885) | |||
Густота | 9.6 осіб / км² | |||
Наступники | ґміна Клєсув | |||
Станом на 1885 рік складалася з 14 поселень, 11 сільських громад. Населення — 4823 особи (2307 чоловічої статі та 2516 — жіночої), 584 дворових господарства[1].
Основні поселення волості:
- Вири — колишнє власницьке село за 120 верст від повітового міста, 349 осіб, 34 двори; волосне правління; постоялий будинок.
- Єльне — колишнє власницьке село, 310 осіб, 37 дворів, православна церква, постоялий будинок.
- Кам'яне — колишнє власницьке село при річці Случ, 550 осіб, 80 дворів, православна церква, постоялий будинок, водяний млин, вітряк.
- Малі-Селищі — колишнє власницьке село, 232 особи, 39 дворів, православна церква, постоялий будинок, винокурний завод.
- Осницьк — колишнє власницьке село, 223 особи, 40 дворів, православна церква, постоялий будинок, водяний млин.
- Томашград (Сехи) — колишнє власницьке містечко, 361 особа, 59 дворів, православна церква, католицька каплиця, постоялий будинок.
- Чудель — колишнє власницьке село при річці Случ, 590 осіб, 108 дворів, православна церква, постоялий будинок, водяний млин.
Під владою Польщі
ред.Гміна Клєсув | |
1920—1939 | |
Воєводство | Поліське, Волинське |
---|---|
Повіт | Сарненський |
Адмінцентр гміни | Клесів |
Тип гміни | Сільська |
Громади | 14 |
Населення (1921) • населення • густота населення |
9 960 |
Після окупації Волині поляками волость називалася гміною Вири і входила до Сарненського повіту Поліського воєводства.
15 травня 1922 р. перейменована на ґміна Клєсув у зв'язку з перенесенням адміністративного центру.
16 грудня 1930 ґміна у складі повіту була передана до Волинського воєводства.
Польською окупаційною владою на території ґміни велася державна програма будівництва польських колоній і заселення поляками. На 1936 рік ґміна складалася з 14 громад[2]:
- Чабель — село: Чабель та хутір: Кравцева-Даровизна;
- Чудель — село: Чудель та хутори: Бутилки і Будки;
- Ясногірка — село: Ясногірка, гаївка: Дубрівка та хутір: Говч;
- Єльне — село: Єльне, залізнична станція: Єльне та хутори: Хворозбит, Кружки, Камінь, Млинок, Острів, Підпар, Пласток, Підкруг і Сергіївка;
- Кам'яне — село: Кам'яне та хутори: Довгий-Островок, Довгий-Брід, Гуски, Града, Вакулин, Загалля, Застав'я і Замлиння;
- Клесів — село: Клесів, селище: Клесів, хутори: Кремінне, Пухач, Вілька-Клесівська і Здилів та колонія: Ліщинець;
- Крита-Слобода — село: Крита-Слобода та хутір: Завереття;
- Лядо — село: Лядо, залізнична станція: Лядо, фільварок: Лядо і Мединь-Славків та колонії: Омельне, Перестанець і Татинне;
- Ломськ — село: Ломськ, колонія: Бесідка, фільварок: Шичеве та селище: Томашгород;
- Малі-Селищі — село: Малі-Селищі й Рудня-Сідлиська та хутір: Зеленява;
- Осницьк — село: Осницьк та хутори: Крушина, Пугачівка і Смолярня;
- Томашгород — село: Томашгород, гаївка: Лядкове-Лядо та хутори: Підбуч, Саклів, Стеблик, Шершень, Тухове, Закруг і Заброди;
- Теодорівка — село: Теодорівка та колонія: Липники;
- Вири — село: Вири і Олексіївка, колонія: Альбин та хутори: Бараки-Товсті, Брід і Цегельня.
Після радянської анексії західноукраїнських земель ґміна ліквідована у зв'язку з утворенням Клесівського району.
Джерела
ред.- Волости и важнѣйшія селенія Европейской Россіи. По даннымъ обслѣдованія, произведеннаго статистическими учрежденіями Министерства Внутреннихъ Дѣлъ, по порученію Статистическаго Совѣта. Изданіе Центральнаго Статистическаго Комитета. Выпускъ III. Губерніи Малороссійскія и Юго-Западныя / Составилъ старшій редактор В. В. Зверинскій — СанктПетербургъ, 1885. (рос. дореф.)
Посилання
ред.- ↑ Волости и важнѣйшія селенія Европейской Россіи. По даннымъ обслѣдованія, произведеннаго статистическими учрежденіями Министерства Внутреннихъ Дѣлъ, по порученію Статистическаго Совѣта. Изданіе Центральнаго Статистическаго Комитета. Выпускъ III. Губерніи Малороссійскія и Юго-Западныя / Составилъ старшій редактор В. В. Зверинскій — СанктПетербургъ, 1885. (рос. дореф.)
- ↑ Wołyński Dziennik Wojewódzki nr 1 z dnia 4 stycznia 1936 roku, s. 75-76 [Архівовано 4 травня 2017 у Wayback Machine.] (пол.)
Це незавершена стаття про адміністративно-територіальний поділ Російської імперії. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |