Моллі Штаймер
Моллі Штаймер (рос. Молли Штеймер, англ. Mollie Steimer, справжнє ім'я — Марта Альперіна) — громадська і політична діячка початку XX століття, відома як профспілковий діяч, антивоєнний активіст і борець за свободу слова в США. Її сім'я емігрувала до Сполучених Штатів з Російської імперії коли дівчині було 15 років.
Моллі Штаймер | |
---|---|
Marthe Alperine | |
![]() | |
Ім'я при народженні | рос. Марта Альперин |
Народилася | 21 листопада 1897[1] Дунаївці, Подільська губернія, Російська імперія |
Померла | 23 липня 1980[1] (82 роки) Куернавака, Морелос, Мексика ·серцева недостатність |
Країна | ![]() ![]() ![]() апатрид |
Місце проживання | Берлін Париж Нью-Йорк Куернавака |
Діяльність | письменниця, антивоєнна активістка, фотографка, анархістка |
Знання мов | російська, англійська, їдиш і іспанська |
Напрямок | анархізм |
Заарештована в 1918 році за друк та розповсюдження листівок із засудженням військових дій США в Росії проти більшовицької революції. Пізніше була засуджена до 15 років ув'язнення. У 1921 році її депортували до Російської СФРР, де вона познайомилася з Сенєю Флешиним, який став її партнером на все життя. Після протесту проти більшовицьких переслідувань анархістів у Росії, вони були депортовані до Німецької Держави в 1923 році. Коли Гітлер прийшов до влади в Німеччині, вони втекли до Французької республіки і врешті-решт пробралися до Мексики, де провели решту свого життя разом.
Арешт і ув'язнення
ред.Навесні 1918 року американські війська прибували до Франції для боротьби з союзниками проти Німеччини, Туреччини та Австро-Угорської імперії. Моллі Штаймер та інші члени Фрейгайта розглядали війну як імперіалістичне та контрреволюційне відволікання від боротьби пролетаріату і вирішили її зупинити. Ними було складено дві листівки на цю тему, одну англійською мовою та одну на їдиші, з закликами робочого класу Сполучених Штатів відмовитись від призову на військову службу та взяти участь у загальному страйку.
23 серпня 1918 року Після того, як листівки, що засуджували американське військове втручання в Росію, були викинуті на вулицю з будівель в нижньому Манхеттені Моллі Штаймер була заарештованою. Раніше поліція затримала іншого члена Фрайгайта, Хаймана Росанського, який визнав свою причетність до розповсюдження листівок і у своєму зізнанні викрив спільників. Штаймер була заарештованою за змову з метою порушення Закону про шпигунство 1917 року, що передбачало кримінальне правопорушення за розповсюдження інформації з наміром перешкоджати роботі збройних сил США, сприяти ворогам США, викликати або намагатися спричинити непокору, заколот або відмову від обов'язку або навмисно перешкоджати вербування та призов до збройних сил США. Розгніваний радикальним протистоянням лівим з його рішенням вступити у війну, президент Вудро Вілсон рішуче підтримав введення в дію Закону про шпигунство.
Моллі допомогла написати та надрукувати листівки, які засуджували війну та президента Вілсона. Особливо розлютило групу нещодавнє рішення Вільсона перенаправити війська США в Архангельськ (Росія) в рамках втручання союзників у Російську громадянську війну, підтримуючи антикомуністичні сили Білої армії проти більшовицької Червоної армії.
Див. також
ред.Примітки
ред.Посилання
ред.- Steimer interview at Anarchism in America (1983 film) [Архівовано 6 березня 2007 у Wayback Machine.]
- Mollie Steimer: An Anarchist Life, by Paul Avrich
- Paul Avrich[en]. Anarchist Portraits [Архівовано 27 вересня 2021 у Wayback Machine.], Princeton University Press, 1988; xiii + 316 pp. / Chapter XVI. Mollie Steimer: An Anarchist Life, pp. 214—226
- Mollie Steimer: An Anarchist Life [Архівовано 27 вересня 2021 у Wayback Machine.], by Paul Avrich[en] // revoltlib.com/anarchism
- Spartacus Educational website [Архівовано 8 жовтня 2020 у Wayback Machine.]
- Women's History Collections at the International Institute of Social History: International Guide [Архівовано 17 листопада 2008 у Wayback Machine.]
- Abrams case cited in West's Encyclopedia of American Law [Архівовано 27 жовтня 2020 у Wayback Machine.]
- «On leaving Russia» by Mollie Steimer [Архівовано 19 липня 2020 у Wayback Machine.]