Зміна клімату та сільське господарство
Зміна клімату та сільське господарство — це два взаємопов′язані процеси глобального масштабу. Практики сільського господарства, такі як тваринництво (викиди метану в атмосферу), застосування мінеральних добрив (викиди оксиду азоту) збільшують рівень парникових газів в атмосфері і призводять до глобального потепління.[1][2]Глобальне потепління, в свою чергу, впливає на ряд показників у сільському господарстві: зміна середніх температур, зміна кількості опадів; зміна концентрації діоксиду вуглецю в атмосфері та озону; поява нових шкідників та хвороб; зміна якості продуктів харчування[3].
![Викиди парникових газів по секторах, у 2010 році «AFOLU» означає «сільського господарства, лісового господарства, та інших видів землекористування».](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ad/Annual_greenhouse_gas_emissions_by_sector%2C_in_2010_%28color%29.png/350px-Annual_greenhouse_gas_emissions_by_sector%2C_in_2010_%28color%29.png)
Зміна клімату вже впливає на сільське господарство, та цей вплив розподілений вкрай не рівномірно[4]. Майбутні зміни клімату негативно вплинуть на сільське господарство у тропічних широтах, в той час як зміни в північних широтах можуть мати як позитивний так і негативний характер[4][5].
Сільське господарство має великий вплив на зміну клімату – це викиди парникових газів, а також розорювання земель не сільськогосподарського призначення, наприклад вирубування лісів, та використання землі під сільськогосоподарські угіддя[6]. У 2010 році викиди парникових газів від ведення сільського господарства, лісового господарства та інших видів землекористування склали майже 25% від загальної кількості[7]. Саме сільське господарство є основним джерелом збільшення концентрації метану та оксиду азоту в атмосфері планети[8].
Існує ряд стратегій, які можуть знизити ризик негативних наслідків зміни клімату на сільське господарство,[9][10] а також зниження викидів парникових газів від сільського господарства[11][12][13].
Вплив зміни клімату на сільське господарство
ред.Незважаючи на технологічний прогрес, наприклад, селекціонування нових сортів, ГМО, створення іригаційних систем, погода як і раніше є ключовим чинником у сільському господарстві, та ґрунтотворенні. Вплив клімату на сільське господарство пов'язано зі зміною місцевих кліматичних умовах, а не глобального клімату. Середня температура поверхні Землі зросла на 0,8 °C, тому агрономи вважають, що будь-яка оцінка повинна бути індивідуальною для кожного регіону.
Журнал Science опублікував дослідження про те, що у 2030 році Африка може втратити більше 30% урожаю кукурудзи, а втрати рису та проса у Південній Азії досягнуть 10%[14][15].
Зміна клімату вже впливає на сільськогосподарське виробництво в Африці, а прогнози на майбутнє передбачають ще більш несприятливі наслідки. Почастішали випадки посух: в період з 1982 по 2006 рік посухи траплялися в середньому раз в 12,5 року, а в період з 2007 по 2016 рік - раз в 2,5 роки. Більш того, посухи стають все більш суворими і тривалими, знижуючи продуктивний потенціал землі. Фермери стикаються і з іншими кліматичними загрозами, включаючи більш низький рівень і нерівномірність опадів, скорочення тривалості сезонів дощів і більш широке поширення шкідників і хвороб. За деякими оцінками, вже в найближче десятиліття Африка може зіткнутися зі скороченням врожайності і обсягів виробництва сільськогосподарських культур майже на 10%, а також з аналогічним зростанням цін на продовольство. За наявними прогнозами, до 2080 року негативний вплив цих та інших показників буде ще більш значним. У тих місцях, де сьогодні практикуються кліматозберігаючі методи ведення сільського господарства, фермери спостерігають підвищення рівня продовольчої безпеки і стійкості до зовнішніх впливів. В Руанді, наприклад, проект по землекористуванню, збору дощової води і іригації на схилах пагорбів допоміг стримати ерозію, підвищити врожайність існуючих земель і забезпечити більш надійний захист від посухи. В рамках цієї програми врожайність кукурудзи в період з 2009 по 2018 рік збільшилася в 2,6 рази, а врожайність бобів, пшениці та картоплі зросла в ще більшому ступені.[16]
У кінцевому результаті, зміна клімату може впливати на сільське господарство в декількох напрямках:
- Продуктивність сільськогосподарських культур з погляду якості та кількості.
- Зміна методів ведення сільського господарства, через зміни у використанні води (зрошення) і сільськогосподарського виробництва, такого як внесення гербіцидів, інсектицидів і добрив.
- Вплив на навколишнє середовище, зокрема, ерозія ґрунту, вилуговування азоту через дренаж, скорочення різноманітності сільськогосподарських культур.
- Сільські райони, через втрати і збільшення посівних площ.
- Адаптація, організми можуть стати більш-менш конкурентоспроможними, а також створення нових більш стійкіших сортів до різних катаклізмів.
В окремих регіонах України можуть зазнати відчутних змін традиційний асортимент вирощуваних сільськогосподарськиїх культур та усталені технології сільгоспвиробництва [17].
Вплив сільського господарства на клімат
ред.Аграрний сектор виробляє велику кількість парникових газів, а також використовує великі площі земель, які і спричиняють зміну клімату.
Землекористування
ред.- СО2 — викиди пов'язані з вирубкою лісів
- Метан — викиди кишкової ферментації великої рогатої худоби; виробництво рису
- Закис азоту — викиди при застосуванні мінеральних азотних добрив
Всі ці процеси в сукупності складають 54% викидів метану, приблизно 80% викидів закису азоту, і майже всі викиди двоокису вуглецю, пов'язані із землекористуванням.
Тваринництво
ред.- 9% світових викидів СО2
- 35-40% глобальних викидів метану (в основному за рахунок гною і кишкової ферментації)
- 64% глобальних викидів закису азоту (в основному через використання добрив)
У всьому світі, виробництво продукції тваринництва займає 70% від усіх земель, що використовуються для сільського господарства, або 30% поверхні суші Землі.
В Україні
ред.Уже зараз можна помітити, що зими стають дедалі м'якішими та запізнілими, а літо часто буває вологе. Міжсезоння стають більшими: весна наступає дуже повільно і тягнеться до середини червня, а осінь може тривати до грудня — січня. Рання весна призводить до напруження у підготовці агротехніки та проведенні польових робіт, що потребує уточнення оптимальних строків сівби ранніх ярових культур. Зниження температури повітря у літні місяці обумовлює збільшення періоду дозрівання теплолюбивих культур. Внаслідок цього строки достигання врожаю та його збирання щороку запізнюються[18]. За останні 20 років середньорічна температура зросла на 0,8⁰С, а середня температура січня та лютого — на 1-2⁰С, таке потепління продовжуватиметься, літо стане сухішим, а зими вологішими. Для рослин це означатиме ранню весну та нестачу вологи влітку[19].
Збільшення температур призвело до зміщення посівних залежно від регіонів і клімату, так цукровий буряк та соя мігрували на 150 км з півдня на північ, та спостерігається недостача води для зрошення у південних районах[20].За наявності достатньої кількості опадів, сільське господарство регіону може отримати невеликий приріст врожаю пшениці.
Також зі зміною клімату зросте ерозія ґрунту, почастішають зсуви, може збільшитися кількість збитково зволожених земель[21].Через теплу погоду збільшилась кількість мишей та інших шкідників. Якщо раніше на 1 га нараховувалось не більше 5-6 мишиних колоній, то нині в деяких регіонах їх нараховують близько 90. Вони можуть викликати багато проблем на весні, коли розпочнеться вегетація, а за нею й стрімкий ріст озимини. Адже миші, проривши численні нори, можуть спровокувати штучну посуху: через ті нори волога не буде доходити до кореневої системи рослин[22].
Дивись також
ред.Примітки
ред.- ↑ Тимощук, О.; Матвійчук, Б. (2022). ВИКИДИ ПАРНИКОВИХ ГАЗІВ ВІД СІЛЬСЬКОГОСПОДАРСЬКОЇ ДІЯЛЬНОСТІ ТА ЇХ ДИНАМІКА ПРОТЯГОМ 1990-2020 РОКІВ. Український журнал природничих наук (укр.). № 1. с. 174—186. doi:10.35433/naturaljournal.1.2023.174-186. ISSN 2786-6343. Архів оригіналу за 26 листопада 2023. Процитовано 26 листопада 2023.
- ↑ Lynch, John; Cain, Michelle; Frame, David; Pierrehumbert, Raymond (2021). Agriculture's Contribution to Climate Change and Role in Mitigation Is Distinct From Predominantly Fossil CO2-Emitting Sectors. Frontiers in Sustainable Food Systems. Т. 4. doi:10.3389/fsufs.2020.518039. ISSN 2571-581X. PMC 7116829. PMID 33644695. Процитовано 26 листопада 2023.
{{cite news}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з PMC з іншим форматом (посилання) Обслуговування CS1: Сторінки із непозначеним DOI з безкоштовним доступом (посилання) - ↑ Hoffmann, U., Section B: Agriculture — a key driver and a major victim of global warming, in: Lead Article, in: Chapter 1, in Hoffmann, 2013, с. 3, 5
- ↑ а б Porter, J.R., et al., Executive summary, in: Chapter 7: Food security and food production systems (archived 5 November 2014), in IPCC AR5 WG2 A, 2014, с. 488—489
- ↑ Paragraph 4, in: SUMMARY AND RECOMMENDATIONS, in: HLPE, 2012, с. 12
- ↑ Section 4.2: Agriculture's current contribution to greenhouse gas emissions, in: HLPE, 2012, с. 67—69
- ↑ Blanco, G., et al., Section 5.3.5.4: Agriculture, Forestry, Other Land Use, in: Chapter 5: Drivers, Trends and Mitigation (archived 30 December 2014), in: IPCC AR5 WG3, 2014, с. 383. Emissions aggregated using 100-year global warming potentials from the IPCC Second Assessment Report.
- ↑ «UN report on climate change», consultado 25 de junio 2007
- ↑ Porter, J.R., et al., Section 7.5: Adaptation and Managing Risks in Agriculture and Other Food System Activities, in Chapter 7: Food security and food production systems (archived 5 November 2014), in IPCC AR5 WG2 A, 2014, с. 513—520
- ↑ Oppenheimer, M., et al., Section 19.7. Assessment of Response Strategies to Manage Risks, in: Chapter 19: Emergent risks and key vulnerabilities (archived 5 November 2014), in IPCC AR5 WG2 A, 2014, с. 1080
- ↑ SUMMARY AND RECOMMENDATIONS, in: HLPE, 2012, с. 12—23
- ↑ Current climate change policies are described in Annex I NC, 2014 and Non-Annex I NC, 2014
- ↑ Smith, P., et al., Executive summary, in: Chapter 5: Drivers, Trends and Mitigation (archived 30 December 2014), in: IPCC AR5 WG3, 2014, с. 816—817
- ↑ Climate 'could devastate crops'. BBC News. 31 January 2008. Архів оригіналу за 8 грудня 2015. Процитовано 1 грудня 2015.
- ↑ Lobell DB, Burke MB, Tebaldi C, Mastrandrea MD, Falcon WP, Naylor RL (2008). Prioritizing climate change adaptation needs for food security in 2030. Science. 319 (5863): 607—10. doi:10.1126/science.1152339. PMID 18239122.
- ↑ Первоочередные задачи стратегии по обеспечению продовольственной и пищевой безопасности в Африке к 2030 году. blogs.worldbank.org (рос.). Архів оригіналу за 22 березня 2020. Процитовано 22 березня 2020.
- ↑ Воровка В. П., Чебанова Ю. В. Глобальне потепління: наслідки для Мелітопольщини // Мелітопольський краєзнавчий журнал, 2018, № 11, с. 3-7
- ↑ ГЛОБАЛЬНА ЗМІНА КЛІМАТУ — СУЧАСНІ ПОГЛЯДИ ТА ТЕНДЕНЦІЇ. Архів оригіналу за 8 грудня 2015. Процитовано 1 грудня 2015.
- ↑ Наслідки зміни клімату для України. Архів оригіналу за 8 грудня 2015. Процитовано 1 грудня 2015.
- ↑ Міністр звинуватив глобальне потепління у шкоді для сільського господарства України. Архів оригіналу за 8 грудня 2015. Процитовано 1 грудня 2015.
- ↑ Аномальна спека в Україні — наслідок глобального потепління. Архів оригіналу за 8 грудня 2015. Процитовано 1 грудня 2015.
- ↑ Глобальне потепління і наслідки для України. Архів оригіналу за 8 грудня 2015. Процитовано 1 грудня 2015.