Ісаакян Аветік Саакович
Ісаакян Аветік Саакович | ||||
---|---|---|---|---|
вірм. Ավետիք Սահակի Իսահակյան | ||||
![]() | ||||
Народився | 18 (30) жовтня 1875[1][2] Ґюмрі, Еріванська губернія, Кавказьке намісництво, Російська імперія[3][1][…] | |||
Помер | 17 жовтня 1957[4][5][…] (81 рік) Єреван, Вірменська РСР, СРСР[5][1][…] | |||
Поховання | Пантеон імені Комітаса[2] | |||
Громадянство | ![]() | |||
Національність | вірменин | |||
Місце проживання | Ісаакянd[1] Одеса[1] Вірменська РСР[1] | |||
Діяльність | поет | |||
Alma mater | Геворкянська теологічна семінарія (1892)[1], Лейпцизький університет (1895)[1] і Цюрихський університет | |||
Заклад | Veradzenuntd | |||
Мова творів | вірменська | |||
Роки активності | з 1890 | |||
Жанр | вірш і оповідна поезіяd | |||
Членство | СП СРСР і Академія наук Вірменської РСР[1] | |||
Партія | Дашнакцутюн | |||
Родичі | Avetik Isahakyand | |||
Діти | Vigen Isahakyand[6] | |||
Автограф | ![]() | |||
Нагороди | ||||
| ||||
![]() | ||||
Аветік Саакович Ісаакян (вірм. Ավետիք Սահակի Իսահակյան; 18 (30) жовтня1875— 17 жовтня 1957) — вірменський поет, прозаїк, публіцист.
Біографія
ред.А. С. Ісаакян народився 19 жовтня (31 жовтня) 1875 року в Александрополі Еріванської губернії (нині Гюмрі, Вірменія).
У 1889—1892 роках Ісаакян навчався в Ечміадзінської семінарії. У 1892 році опублікував перший вірш. У 1892—1895 роках вивчав філософію і антропологію в Лейпцизькому університеті. У 1895 році повернувся в Російську Вірменію і вступив до нелегальної Вірменської революційної федерації (Дашнакцутюн). Був у 1896 році заарештований, один рік просидів у Єреванської в'язниці, після чого висланий до Одеси, де мешкав у будинку на вул. Буніна, 24[7]. Після звільнення Ісаакян відвідував лекції з літератури і історії філософії в Цюріхському університеті. У 1902 році повернувся до Вірменії, а потім переїхав в Тифліс. У 1908 році знову заарештований, разом зі 158-ю вірменськими громадськими діячами, і посаджений на півроку в Тифлиську в'язницю.
У 1911 році був вигнаний з Російської Імперії за революційну діяльність, оселився в Німеччині. У 1914 році заснував, спільно з Йоганнесом Лепсиусом і Паулем Рорбахом Німецько-вірменську громаду. Перша світова війна, яка спалахнула того ж року, стала причиною організованого молодотурками (союзниками Німецького Рейху) геноциду вірменського народу. Чому Німецько-вірменська громада не змогла перешкодити.
До 1936 року Ісаакян жив переважно за кордоном (Франція, Швейцарія та ін.), Особисто був знайомий з багатьма інтелектуалами свого часу. Всі ці роки Ісаакян входив в Дашнакцутюн і відзначився антирадянськими висловлюваннями.
Після повернення в СРСР був головою СП Вірменської РСР. Академік АН Вірменської РСР (1943). Депутат ВР Вірменської РСР 2-4 скликань.
В цей час Ісаакян перебував під захистом Першого секретаря ЦК КП Вірменії Г. А. Арутінова. У 1937 році він викреслив зі списку представлених НКВС СРСР до арешту багатьох видних вірменських діячів, серед яких був і Ісаакян. Також для Ісаакяна, як і для деяких інших представників вірменської інтелігенції, був побудований особняк в Єревані.
Ісаакян очолював вірменську делегацію, що приїздила 1939 року в Україну на святкування 125-річчя від дня народження Тараса Шевченка. Написав статтю «На могилі Тараса Шевченка» (1939), передмови до вірменських видань «Кобзаря» (1939; 1954; 1961) та до збірки «Українська ліра» (Єреван, 1954). Підтримував дружні стосунки з М. Рильським і П. Тичиною.
А. С. Ісаакян помер 17 жовтня 1957 року. Похований в Єревані в Пантеоні імені Комітаса.
Пам'ять
ред.Примітки
ред.- ↑ а б в г д е ж и к л Вірменська радянська енциклопедія / за ред. Վ. Համբարձումյան, Կ. Խուդավերդյան — Հայկական հանրագիտարան հրատարակչություն, 1974.
- ↑ а б в г Вірменська коротка енциклопедія — Հայկական հանրագիտարան հրատարակչություն, 1990. — Т. 2.
- ↑ Deutsche Nationalbibliothek Record #119041529 // Gemeinsame Normdatei — 2012—2016.
- ↑ Краткая литературная энциклопедия — Москва: Советская энциклопедия, 1962. — Т. 3.
- ↑ а б Исаакян Аветик Саакович // Большая советская энциклопедия: [в 30 т.] / под ред. А. М. Прохорова — 3-е изд. — Москва: Советская энциклопедия, 1969.
- ↑ Catalog of the German National Library
- ↑ Архівована копія. Архів оригіналу за 10 грудня 2019. Процитовано 10 грудня 2019.
{{cite web}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання) - ↑ Архівована копія. Архів оригіналу за 10 грудня 2019. Процитовано 10 грудня 2019.
{{cite web}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання)
Посилання
ред.- Казки Аветіка Ісаакяна українською на проєкті КАЗКИ.УКР